english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
■ Dalším významným datem<br />
směrem k budoucímu vzniku<br />
ČKAIT byl březen roku 1990,<br />
kdy se poprvé sešla legislativní<br />
komise ČSSI.<br />
Ing. Mach: K vytvoření Ústřední<br />
legislativní komise ČSSI vedla snaha<br />
podílet se na tvorbě nové právní<br />
struktury ve <strong>stavebnictví</strong>.<br />
Ing. Rusek: V březnu 1990 zahájila<br />
legislativní komise ČSSI<br />
v Ústavu teoretické a aplikované<br />
mechaniky ČSAV za vedení<br />
Ing. Václava Macha intenzivní činnost<br />
na přípravě podkladů k vyhlášce<br />
o podmínkách výkonu projektové<br />
a inženýrské činnosti. V té době<br />
vznikl v Obci architektů (OA) návrh<br />
zákonů o architektuře a architektonické<br />
komoře. Těmito zákony by<br />
byli z procesu přípravy a realizace<br />
staveb prakticky vyloučeni stavební<br />
inženýři a technici. Architekti odmítali<br />
vznik jedné společné komory,<br />
která by sdružovala architekty,<br />
inženýry a techniky.<br />
Ing. Mach: Vlastní legislativní komise<br />
sestávala ze zástupců každé oblastní<br />
pobočky Svazu: z Brna zde byl<br />
Dr. Ing. Leonard Hobst, CSc., Ing.<br />
Radovan Poděl, později vstoupili<br />
i Ing. Miroslav Čermák, CSc., a Ing.<br />
Jiří Kuchynka, z Českých Budějovic<br />
Ing. Jiří Schandl, z Hradce Králové<br />
Ing. Bohumil Rusek, z Karlových<br />
Varů Ing. Radko Moschner, z Liberce<br />
to byl Ing. František Čejka, z Olomouce<br />
pak Ing. Miroslav Najdekr,<br />
CSc., z Plzně Ing. Miloslav Mašek,<br />
CSc., z Prahy Ing. Václav Mach,<br />
z Ústí nad Labem Ing. Vladimír<br />
Provazník a ze Zlína Ing. Horymír<br />
Coufal. Kromě tohoto jádra se také<br />
vytvořily skupiny, které se podílely<br />
na dalších diskuzích v rámci řešené<br />
problematiky. V březnu 1990 do<br />
dění vstoupili s určitou představou<br />
také odborníci z České strojnické<br />
společnosti – prof. Ing. František<br />
Drkal, CSc. a Ing. Miroslav Kotrbatý.<br />
Mezitím se na různých úrovních<br />
jednalo. Ing. Ivo Bajer jednal na<br />
úrovni vedení Svazu s nejvyššími<br />
představiteli vlády a my ostatní<br />
jsme mezitím spíše vystupovali na<br />
souvisejících pracovních jednáních<br />
a vše propojovali a třídili.<br />
V první polovině roku 1990 se<br />
hekticky řešily právní předpisy<br />
s obecným zájmem věci prospět.<br />
V té době byla zrušena vyhláška<br />
o dokumentaci staveb, byla nahra-<br />
62<br />
<strong>stavebnictví</strong> 10/11<br />
zena vyhláškou novou. Vznikla první<br />
novela stavebního zákona, kde<br />
bylo uvedeno, že v rámci výkonu<br />
zvláštních činností ve výstavbě není<br />
třeba oprávnění. To se naštěstí záhy<br />
podařilo změnit.<br />
Ing. Rusek: Veřejný zájem je<br />
z hlediska stavebního zákona jednoznačně<br />
specifikován. Je to bezpečnost<br />
obyvatel a ochrana životního<br />
prostředí.<br />
Ing. Mach: Tehdy byly ještě úpravy<br />
zákonů věcné. Později ovšem nastoupilo<br />
zhruba dvouleté období do<br />
roku 1992, kdy už se začaly projevovat<br />
individuální zájmy jednotlivých<br />
skupin. Začaly tvrdé boje. Tím se<br />
legislativní proces, který dříve trval<br />
dva až tři měsíce, protáhl až na dva<br />
až tři roky.<br />
■ Jak se v této době vyvíjela<br />
situace v oblasti projektování<br />
staveb a jaké byly v této souvislosti<br />
hlavní příčiny iniciace<br />
vzniku ČKAIT?<br />
Ing. Mach: Osobně se domnívám,<br />
že hlavním důvodem byla právě<br />
asymetrie, s jakou byly společností<br />
vnímány profese architekta<br />
a inženýra. Architekti začali připravovat<br />
zákon o architektuře, ze<br />
kterého vyplývalo, že architekti<br />
budou vůdčími pracovníky v rámci<br />
rozdělování zakázek v oblasti<br />
investiční výstavby. Řekl bych, že<br />
toto byl pro řadu inženýrů hlavní<br />
a naprosto rozhodující důvod pro<br />
to, aby začali v tomto směru vyvíjet<br />
činnost. Hybnou silou samozřejmě<br />
byla také otázka získávání průkazů<br />
zvláštní způsobilosti.<br />
Ing. Rusek: Je třeba říci, že se<br />
podstatně změnily hlavně vztahy<br />
v projektování a provádění staveb.<br />
Dříve měly kolektivní odpovědnost<br />
tehdejší socialistické podniky –<br />
projektové ústavy. Najednou se<br />
změnila situace, bylo umožněno<br />
soukromé podnikání, a šlo<br />
o to, kdo bude moci projektovat,<br />
vést a řídit stavby atd. A v tomto<br />
okamžiku bylo třeba zahájit boj<br />
o Inženýrskou komoru, o možnost<br />
vykonávat vybrané činnosti<br />
ve výstavbě – tedy projektování<br />
a provádění staveb. Pokud bychom<br />
urychleně nenastoupili, ovládli by<br />
toto pole pouze architekti. Proto<br />
byl v legislativní komisi vypracován<br />
první návrh zákona o zřízení<br />
Inženýrské komory. Jeho autorem<br />
byl Dr. Ing. Leonard Hobst, CSc.<br />
z brněnské pobočky ČSSI.<br />
Ing. Schandl: Svaz inženýrů pro<br />
tyto iniciativy v oblasti vytvoření<br />
Inženýrské komory vybudoval základnu.<br />
Existovala funkční struktura<br />
oblastních poboček, jejichž zástupci<br />
tvořili základ legislativní komise. Bez<br />
této platformy by byly podmínky<br />
pro vznik ČKAIT mnohem problematičtější.<br />
Architekti základnu<br />
měli – až do roku 1990 fungoval<br />
Svaz architektů, poté pokračovala<br />
Obec architektů.<br />
Ing. Mach: Celý proces vzniku<br />
ČKAIT se tedy vyvíjel v několika<br />
etapách. Prvním obdobím bylo nastolení<br />
Svazu inženýrů, který vytvořil<br />
základnu. Hybným momentem<br />
byla jednak nerovnovážná pozice<br />
inženýrů vůči architektům, zároveň<br />
bylo třeba převést odpovědnost<br />
z rozpadajících se firem na konkrétní<br />
osoby. Dalším cílem bylo přesunout<br />
odpovědnost za udělování oprávnění<br />
k projektování a provádění staveb<br />
ze státní správy na profesní stavovské<br />
organizace. Státní správou<br />
byly v té době formálně vydávány<br />
průkazy zvláštní způsobilosti nejen<br />
odborníkům, ale také vedoucím<br />
pracovníkům v oblastech, které se<br />
stavební činností nesouvisely.<br />
Poté následovala etapa hledání<br />
vhodného modelu, jakou půjde<br />
Svaz cestou, a hledání spojence.<br />
Civilní inženýr byl jmenován státem,<br />
ne Komorou, a to se stalo v samém<br />
začátku tvorby Inženýrské komory<br />
hlavním střetem. Jedna linie byla<br />
pro obnovení Komory v původní<br />
verzi z roku 1951 – tuto cestu<br />
zastával např. Dr. Ing. Leonard<br />
Hobst, CSc.; druhá linie, ke které<br />
jsme dospěli my, mladší – chtěla<br />
nově navázat na stavební zákon.<br />
Jejím hlavním bodem bylo získání<br />
oprávnění k provádění a řízení<br />
staveb také pro techniky. K výsledné<br />
preferenci druhé varianty<br />
velkou měrou přispěl až příchod<br />
Ing. Miroslava Čermáka, CSc.,<br />
a Ing. Jiřího Kuchynky, kteří ji v legislativní<br />
komisi aktivně podpořili.<br />
Tato verze zákona pak byla později<br />
předložena České národní radě.<br />
Ing. Bajer: Tenkrát ještě existovalo<br />
ministerstvo <strong>stavebnictví</strong>, jehož<br />
ministrem byl Ing. Motyčka, který<br />
byl členem Svazu a který nám ve<br />
všem, kde to bylo možné, velmi pomáhal.<br />
Bohužel, toto ministerstvo<br />
bylo brzy zrušeno, takže vypadlo ze<br />
hry, ale ve své době představovalo<br />
důležitou pomoc. Myšlenku vzniku<br />
Inženýrské komory velmi podporoval<br />
také pražský primátor Jaroslav<br />
Kořán. S těmito všemi lidmi jsem<br />
jednal, včetně tehdejšího předsedy<br />
vlády Petra Pitharta nebo Václava<br />
Klause. Všem jsem zdůrazňoval<br />
ohromnou hmotu, kterou <strong>stavebnictví</strong><br />
představuje. Všichni kývali,<br />
že pomohou, ale nakonec měli<br />
jiné starosti. Faktem ale je, že ze<br />
strany těchto lidí existoval vůči nám<br />
zpočátku pozitivní přístup.<br />
Ing. Rusek: Po celoročním jednání<br />
s poslanci Federálního shromáždění<br />
a České národní rady a především<br />
Obce architektů byly na<br />
konci roku 1991 vypracovány dva<br />
autorizační zákony.<br />
Předseda ČSSI Ing. Ivo Bajer<br />
a předsedkyně OA prof. Ing. akad.<br />
arch. Alena Šrámková vydali v listopadu<br />
společné stanovisko, ve<br />
kterém oslovili iniciativní skupinu<br />
poslanců ČNR a předložili jí návrhy<br />
dvou zákonů, upravujících výkon<br />
vybraných činností ve výstavbě,<br />
zejména činnost registrovaných architektů<br />
a autorizovaných inženýrů.<br />
Jak psali ve svém stanovisku, smyslem<br />
těchto navrhovaných právních<br />
norem mělo být vytvoření účinného<br />
systému, zajišťujícího přiměřenou<br />
profesionalitu výkonu všech důležitých<br />
činností ve výstavbě, jaký je<br />
běžný v západoevropských zemích.<br />
Ve stanovisku byla deklarována<br />
shoda a vzájemná podpora obou<br />
profesních sdružení. Oba návrhy<br />
byly v ČNR projednávány samostatně.<br />
Nakonec ČNR rozhodla,<br />
že bude vypracován jeden zákon,<br />
upravující výkon vybraných činností<br />
ve výstavbě.<br />
Ing. Mach: Bylo to poněkud složitější.<br />
Původní verze byla federálním<br />
zákonem pro celou republiku a při<br />
jeho tvorbě jsme v rámci legislativní<br />
komise spolupracovali se<br />
Slovenským zväzom stavebných<br />
inžinierov. Pamatuji si, že jsem<br />
s Ing. Schusterem, který v té době<br />
vedl přípravu zákona na Slovensku,<br />
navštívil poslance JUDr. Jičínského,<br />
který nás upozornil, že zákon nemá<br />
ve federální úpravě šanci na schválení<br />
a že bychom oba zákony měli<br />
připravit jako republikové. Byly tedy<br />
připraveny dva samostatné zákony<br />
(o inženýrech a o architektech).