english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vaduz<br />
Berlin<br />
▲ Obr. 4. Základní síť VRT na evropském kontinentu do roku 1950<br />
jako náhrada letecké<br />
Ljubljana<br />
dopravy na Zagreb vzdálenosti do 1000 km. S ohledem na<br />
tyto skutečnosti by tedy ani Česká republika neměla otálet s přípravou<br />
VRT, neboť okolní státy (Německo, částečně i Rakousko)<br />
Beograd<br />
již patřičnou<br />
infrastrukturou disponují, nebo její výstavbu v dohledné době zahájí<br />
(Polsko). Je třeba mít na zřeteli, že výhodná geografická poloha ČR, která<br />
v minulosti zajistila trasování řady významných dopravních tras přes<br />
území ČR, nemusí být v kontextu vedení nových supranacionálních<br />
koridorů či jejich větví samozřejmostí. A to tím spíše, pokud zohledníme<br />
velikost našeho státu a skutečnost, že se jedná o infrastrukturu<br />
nejvyšší ■ hierarchické úrovně, jejíž budoucí podobu do určité míry<br />
ovlivní také politická rozhodnutí. S ohledem na celoevropský význam<br />
VRT je třeba zajistit, aby ČR byla na tuto infrastrukturu odpovídajícím<br />
způsobem napojena. Případná fixace vedení VRT mimo ČR by totiž<br />
s ohledem na výše uvedené skutečnosti mohla v budoucnu ohrozit<br />
konkurenceschopnost ČR.<br />
Cíle v oblasti VRT<br />
Na železnici tvořily dosud páteř sítě TEN-T na území ČR železniční<br />
koridory doplněné o některé další důležité spojnice (např. trať Děčín –<br />
Nymburk – Kolín – Havlíčkův Brod – Brno, Podkrušnohorská magistrála<br />
aj.). Nově se však předpokládá, že součástí páteřní sítě TEN-T budou<br />
také úseky rychlých tratí Brno – Přerov (200 km/h), Plzeň – Domažlice<br />
– státní hranice ČR/SRN (200 km/h), nové spojení Praha – Beroun<br />
(s předpokládanou rychlostí min. 200 km/h), které budou v budoucnu<br />
součástí sítě VRT v ČR. Jejich realizace by současně umožnila odstranění<br />
deficitů na stávající síti již do roku 2030. Nově byl do páteřní sítě<br />
TEN-T navržen také první vysokorychlostní úsek pro rychlost přesahují-<br />
24 <strong>stavebnictví</strong> 10/11<br />
Praha<br />
Wien<br />
Bratislava<br />
Budapest<br />
Warszawa<br />
cí 250 km/h Praha–Lovosice, který bude součástí přepravního ramene<br />
Berlín – Praha – Brno – Vídeň/Bratislava – Budapešť. Všechny uvedené<br />
stavby jsou zařazeny v tzv. core network, tj. s povinností dokončení<br />
do roku 2030. Realizace jiných částí budoucí sítě VRT v tomto období<br />
bude záviset na dostupnosti finančních prostředků. Podle předběžných<br />
informací však lze u projektů zařazených do tzv. core network<br />
předpokládat významnou finanční spoluúčast ze strany EU. Důležitá<br />
je rovněž skutečnost, že do sítě TEN-T jako dlouhodobé projekty byly<br />
zařazeny nově i ostatní plánované vysokorychlostní tratě v ČR.<br />
S ohledem na probíhající výstavbu a plány rozvoje VRT v okolních<br />
zemích i důležitost VRT pro další rozvoj státu je aktuálním úkolem<br />
zajištění harmonizace průchodu koridorů VRT územím ČR. Úkol<br />
posoudit reálnost a účelnost záměru realizace VRT v ČR mj. vyplývá<br />
z Politiky územního rozvoje (2008), která vymezuje čtyři větve vysokorychlostních<br />
tratí:<br />
■ (Sasko) – hranice ČR/SRN – Praha;<br />
■ (Bavorsko) – hranice SRN/ČR – Plzeň – Praha;<br />
■ Praha – Brno – hranice ČR/Rakousko, resp. SR (– Vídeň, Bratislava);<br />
■ Brno – Ostrava – hranice ČR/Polsko (– Katowice).<br />
Původní koncepce z roku 1995 doznala do dnešního dne několika<br />
dílčích změn. Poupravená koncepce však v zásadě uvažované směry<br />
potvrdila. Oproti původnímu pojetí VRT, které počítalo pouze s novostavbami<br />
tratí, se dnes v některých úsecích uvažuje o modernizaci<br />
tratí pro rychlosti 200 km/h, resp. 230 km/h. Tento záměr je sledován<br />
zejména v místech, kde se předpokládá nižší provozní zatížení a kde<br />
to prostorové podmínky umožní nebo dokonce vyžadují. Důvodem je<br />
především úspora finančních prostředků. Modernizace by se měla týkat<br />
především úseků: Brno – Přerov (200 km/h), Plzeň – Domažlice – státní<br />
hranice ČR/SRN (200 km/h).<br />
Z pohledu priorit je jednoznačným cílem vybudování VRT ve směru<br />
Hamburg – Berlín – Drážďany – Praha – Brno – Bratislava/Vídeň – Budapešť,<br />
který je historicky vnímán jako tradiční a nejdůležitější (mj.<br />
proto, že spojuje dvě největší města ČR). Prvním úsekem, který by měl<br />
být na českém území realizován, je úsek Praha – Lovosice/Litoměřice<br />
s povinností dokončení do roku 2030 z důvodu jeho zařazení do tzv.<br />
core network TEN-T. Tento úsek přinese nejen zkrácení jízdních dob do<br />
západní a severní Evropy, ale současně také ukáže, že ČR je připravena<br />
stát se součástí elitního klubu zemí využívajících vysokorychlostní technologie.<br />
To je velmi důležité pro získání důvěry (zejména ve vztahu ke<br />
Spolkové republice Německo), neboť dosud se o možnosti výstavby VRT<br />
v ČR hovořilo spíše jen v teoretické rovině. Důvěra Německa v reálnost<br />
českého záměru je velmi důležitá, poněvadž Německo je vstupní branou,<br />
umožňující napojení ČR na zbývající síť VRT v EU. Pro čtenáře bude<br />
▼ Obr. 5. Pokrok si totiž stále hledá nové cestičky a tak standard, kterého jsme na české železnici dosáhli jen docela nedávno, již plně nepostačuje. V zahraničí<br />
se již dnes běžně jezdí rychlostmi 200, 230, 250, 300 i 320 km/h. Ilustrační foto.