Rezultati ocenjevanja so pokazali, da vozili izpolnjujeta zahteve, ki ...
Rezultati ocenjevanja so pokazali, da vozili izpolnjujeta zahteve, ki ...
Rezultati ocenjevanja so pokazali, da vozili izpolnjujeta zahteve, ki ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Na zase<strong>da</strong>nju Nata in EAPC o preoblikovanju zavezništvaNa sedežu Nata je v četrtek, 8. junija,potekalo formalno zase<strong>da</strong>nje ministrov zaobrambo držav članic Nata in Evro-atlantskegapartnerskega sveta, <strong>ki</strong> se ga je udeležiltudi slovens<strong>ki</strong> minister za obramboKarl Erjavec.Največ pozornosti <strong>so</strong> obrambni ministri namenilirazpravi o preoblikovanju zavezništva inrazmerah v mirovnih operacijah pod vodstvomNata, v katerih <strong>so</strong>delujejo partnerske države.Obrambni ministri Nata <strong>so</strong> se popoldne sestalitudi v formatu Nato-Ukrajina. Na zase<strong>da</strong>nju odboraza obrambno načrtovanje <strong>so</strong> ministri potrdilinekatere pomembne strateške in planskedokumente, <strong>ki</strong> predstavljajo temelj ter smerniceza ustrezno transformacijo zavezniš<strong>ki</strong>h zmogljivosti.Minister Erjavec je pou<strong>da</strong>ril, <strong>da</strong> se borazprava o procesih transformacije na<strong>da</strong>ljevalana neformalnem septembrskem zase<strong>da</strong>njuobrambnih ministrov v Portorožu. Slovenijapodpira direktive, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> usmerjene k razvoju najpomembnejšihzmogljivosti zavezništva, je šedo<strong>da</strong>l minister Erjavec. Končna odločitev bo verjetnosprejeta na vrhu Nata v Rigi. Na zase<strong>da</strong>njuSevernoatlantskega sveta <strong>so</strong> ministri razpravljalio transformaciji Nata ter statusu in vlogi Natovihodzivnih sil (NRF). Minister Erjavec je pou<strong>da</strong>rilpomen na<strong>da</strong>ljnjega razvoja NRF in podprl zamiselo Natovi pobudi Nato Training Initiative, <strong>ki</strong>je aktualna za Bližnji vzhod. V razpravi o mirovnihoperacijah <strong>so</strong> ministri ob navzočnosti afganistanskegaobrambnega ministra War<strong>da</strong>ka pou<strong>da</strong>rilizavezanost k stabilizaciji razmer in razvoju demokratičnihustanov v tej državi. Strinjali <strong>so</strong> se, <strong>da</strong> jebil v Afganistanu dosežen napredek, kljub temu pasta na<strong>da</strong>ljnja navzočnost in podpora mednarodneskupnosti še nujni. Operacija Isafa se bo konec poletjarazširila na jug Afganistana, pri čemer bo trebaveč pozornosti nameniti odnosu z lokalnim prebivalstvomter okrepiti civilno-vojaško <strong>so</strong>delovanjein javno diplomacijo. Pomembno bo tudi tesnejše<strong>so</strong>delovanje z mednarodnimi in nevladnimi organizacijamiter <strong>so</strong>sednjimi državami. Na<strong>da</strong>ljevanjemirovne operacije Kforja je temelj za ohranjanjestabilnosti in varnosti na Ko<strong>so</strong>vu. Nato podpira pri-zadevanja posebnega odposlanca ZN MarttijaAhtissaarija in kontaktne skupine za utrjevanjestabilnosti ter demokratičnih ustanov v pokrajiniin regiji. Minister Erjavec je dejal, <strong>da</strong> lahko ozmanjševanju Natovih sil v pokrajini razmišljamošele po določitvi končnega statusa in ureditvivarnostnih razmer. Slovenija bo leta 2007 v Kforza šest mesecev napotila motorizirani bataljon,zato se bo število pripadnikov SV z z<strong>da</strong>jšnjih 85povečalo na približno 600. Tako se bo delež sil,<strong>ki</strong> jih ima Slovenija v operacijah v podporo miru,povečal na nekaj več kot 11 odstotkov.V okviru zase<strong>da</strong>nja Evro-atlantskega partnerskegasveta <strong>so</strong> ministri razpravljali o <strong>so</strong>delovanjupartners<strong>ki</strong>h držav v operacijah in o njihovihprispev<strong>ki</strong>h v boju proti terorizmu.Foto: NatoS p re m l j a m oNatov odbor za pregled obrambe v SlovenijiDanes, 16. junija, bodo večdnevni obisk v Sloveniji končali predstavni<strong>ki</strong>Natovega odbora za pregled obrambe (Defence ReviewCommittee – DRC), <strong>ki</strong> jih je naša država sprejela kot prva od novihčlanic zavezništva. S člani DRC, <strong>ki</strong> ga vodi pomočnik generalnegasekretarja zveze Nato za obrambno politiko in načrtovanje John P.Colston, <strong>so</strong> se na MO pogovarjali obrambni minister Karl Erjavec,državni sekretar Franci Žni<strong>da</strong>ršič in načelnik GŠSV generalpodpolkovnikAlbin Gutman.Člani odbora med obiskom v 1. brigadi SVFoto: Bruno ToičMed obiskom v Sloveniji <strong>so</strong> si člani DRC ogle<strong>da</strong>li nekatera poveljstva inenote SV, med drugim Poveljstvo sil, 1. brigado SV, 10. MOTB, PDRIU ter18. BRKBO, in spoznali nekatere druge zmogljivosti SV. Seznanili <strong>so</strong> se ssistemom varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, na Igu pa tudi zdejavnostmi Mednarodne ustanove – fun<strong>da</strong>cije za razminiranje in pomočžrtvam min ITF. »Obisk DRC v Sloveniji je bil priložnost, <strong>da</strong> smo predstavilislovens<strong>ki</strong> obrambni sistem, naše načrte na obrambnem področju in zmogljivosti.Predstavni<strong>ki</strong> odbora <strong>so</strong> si ogle<strong>da</strong>li, kaj se dogaja v SV, kako uresničujemocilje in obveznosti, <strong>ki</strong> smo jih <strong>da</strong>li Natu,« je pove<strong>da</strong>l obrambni ministerErjavec. DRC se ukvarja predvsem z načrtovanjem vojaš<strong>ki</strong>h zmogljivosti inpregledom obrambe za vsako članico posebej ter celotno zavezništvo. Pomembnejševsebine dela odbora <strong>so</strong> priprava političnih usmeritev, vključno zravnjo Natovih ambicij, cilji in sistemi obrambnega načrtovanja, cilji razvojasil ter mehanizmi nadzora in pregle<strong>da</strong> načrtovanega razvoja sil.»Vesel sem, <strong>da</strong> smo prišli in <strong>da</strong> imamo priložnost videti opravljeno delo vslovens<strong>ki</strong>h oboroženih silah. Slovenija je resna članica Nata in uresničujezaveze, saj med drugim <strong>so</strong>deluje v Natovih operacijah na Ko<strong>so</strong>vu in v Afganistanu.Slovenska vojska razvija zmogljivosti, <strong>ki</strong> bodo spo<strong>so</strong>bne odgovoritina izzive in tveganja <strong>da</strong>našnjega časa,« je dejal pomočnik generalnega sekretarjazveze Nato za obrambno politiko in načrtovanje John P. Colston.MP/BTS LOV E N S K A VO J S K A 7
S p re m l j a m oObrambni minister Bosne inHercegovine na obisku v SlovenijiNa povabilo ministra za obrambo Karla Erjavca je v sredo, 14.junija, na uradni obisk v Slovenijo prišel minister za obramboBosne in Hercegovine Nikola Radovanović. Namen obiska jeizmenjava informacij in izkušenj s področja obrambne politikein obrambnih reform.Ministra sta se pogovarjala o <strong>so</strong>delovanju v operacijah v podporo miru,o aktualnem dogajanja v Jugovzhodni Evropi ter o dvostranskem <strong>so</strong>delovanjumed državama na obrambnem in vojaškem področju. MinisterErjavec je pove<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> je obrambni sporazum med državama usklajenin bo podlaga za programe <strong>so</strong>delovanja med državama. Sporazum bostaministra podpisala do konca leta. »Interesi za skupno <strong>so</strong>delovanje<strong>so</strong> predvsem na področju profesionalizacije, saj bo BiH kmalu začela taproces, zato jih zanimajo naše izkušnje. Zanima jih tudi, kako je v Slovenijiurejena duhovna oskrba. Prav tako smo se dogovorili o <strong>so</strong>delovanjuna področju izobraževanja za tuje jezike na Ajševici,« je dejal ministerErjavec. Minister Radovanović je pove<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> je za BiH pomembno <strong>so</strong>delovanjes Slovenijo tudi zaradi članstva v EU in Natu. »Naše težave boljerazumete. Menimo, <strong>da</strong> je v interesu obeh držav, <strong>da</strong> bo naša prizadevanjaza vključitev v Nato in EU podprla tudi Slovenija«. Minister za obramboBosne in Hercegovine je obiskal tudi vojašnico v Piv<strong>ki</strong>, kjer <strong>so</strong> mu predstavili45. oklepni bataljon Slovenske vojske.VŠJ/MPBombni tehni<strong>ki</strong> končaliusposabljanjeV Vojašnici Franca Rozmana Staneta v Ljubljani je v torek, 6. junija, potekalakrajša slovesnost ob koncu tečaja za pridobitev naziva bombnitehnik. 11-tedensko usposabljanje, <strong>ki</strong> je potekalo pod vodstvom specialneenote policije generalne policijske uprave MNZ, je uspešno končalodvanajst pripadnikov policije, šest pripadnikov vojaške policije in pripadniklogistične baze Slovenske vojske. Namen tečaja je bil uspo<strong>so</strong>bitistrokovnjake za pravilno ravnanje z ubojnimi neeksplodiranimi sredstvi,izvajalci pa <strong>so</strong> bili iz policije, Slovenske vojske in civilnih struktur. Predtem tečajem <strong>so</strong> morali vsi kandi<strong>da</strong>ti uspešno končati šesttedenskousposabljanje za bombne operaterje, strokovnjake za odkrivanje eksplozivnihnaprav in njihovo prepoznavanje ter tečaj za pirotehnike.Slovesnosti sta se udeležila načelnik GŠSV generalpodpolkovnik AlbinGutman in poveljnik specialne enote policije mag. Feliks Krope.V SV delegacija Terezijanskevojaške akademije iz AvstrijeNa povabilo poveljnika Poveljstva za doktrino, razvoj, izobraževanje inusposabljanje brigadirja Jožefa Žunkoviča je v torek, 6. junija, na tridnevniobisk v SV prišel poveljnik Terezijanske vojaške akademije izAvstrije generalmajor Norbert Sinn z delegacijo. Pripadni<strong>ki</strong> Slovenskevojske <strong>so</strong> vi<strong>so</strong>kemu gostu predstavili način izobraževanja in usposabljanjana Šoli za častnike, izmenjali <strong>so</strong> izkušnje o sistemu vojaškegaizobraževanja in usposabljanja v obeh vojskah, govorili pa <strong>so</strong> tudi odose<strong>da</strong>njem in prihodnjem dvostranskem <strong>so</strong>delovanju.V Vojašnici Franca RozmanaStaneta razstavljali paraplegi<strong>ki</strong>V Vojašnici Franca Rozmana Staneta v Ljubljani sta EVOJ FRS in 25. VTPv <strong>so</strong>delovanju z Zvezo paraplegikov Slovenije pripravila likovno razstavo,<strong>ki</strong> je bila na ogled do <strong>so</strong>bote, 10. junija. Na razstavi <strong>so</strong> dela predstaviliZorica Razboršek, Dragica Sušenj, Irena Furlan, Vojko Gašperut, BrankoRupnik, Željko Vertelj, Benjamin Žni<strong>da</strong>ršič, Boris Šter, Jani Bevc, DamijanRogelj, Silvo Mehle, Jože Tomažič in Jože Vodušek. Na odprtju razstaveje poveljnik 25. VTP podpolkovnik Stanislav Sevljak Zvezi paraplegikovSlovenije in Borisu Šteru podelil zahvali za zgledno <strong>so</strong>delovanje.Obisk odbora za nacionalnovarnost in obrambo LitveV okviru obiska v Republi<strong>ki</strong> Sloveniji je delegacijo odbora za nacionalnovarnost in obrambo Republike Litve v torek, 6. junija, na Ministrstvu zaobrambo sprejel minister Karl Erjavec. Gostom je predstavil trenutne aktivnostina obrambnem področju. Po srečanju z ministrom Erjavcem jelitovsko delegacijo na GŠSV sprejel direktor štaba brigadir Alojz Šteiner.Pripadni<strong>ki</strong> Slovenske vojske <strong>so</strong> gostom predstavili strukturo Slovenskevojske in potek njene transformacije v zavezništvo, govorili pa <strong>so</strong> tudi o<strong>so</strong>delovanju Slovenske vojske v operacijah v podporo miru.Češ<strong>ki</strong> kadetina usposabljanju v SlovenijiNa podlagi dvostranskega <strong>so</strong>delovanja med Slovenijo in Češko <strong>so</strong> vSV organizirali enotedensko tradicionalno skupno usposabljanje pripadnikovSlovenske vojske in češ<strong>ki</strong>h oboroženih sil, <strong>ki</strong> se je končalo vnedeljo, 11. junija. Že dvanajsto leto zapored <strong>so</strong> bili na usposabljanju vSloveniji kadeti češke univerze obrambe iz Brna. Usposabljanje je tokratpotekalo na širšem območju Bohinjske Bele, udeležilo pa se ga je 29slušateljev Šole za častnike SV in 23 kadetov iz Češke. Pri izvedbi skupnegaprograma <strong>so</strong> <strong>so</strong>delovali tudi pripadni<strong>ki</strong> 132. gorskega bataljonain Gorske šole SV. Namen skupnega usposabljanja je bil, <strong>da</strong> udeleženciosvojijo temeljno znanje o bojevanju v gorskem svetu.8 S LOV E N S K A VO J S K A
Slovesna prisega Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong>ob re<strong>ki</strong> Hud<strong>so</strong>nV <strong>so</strong>boto, 27. maja, je na ameriš<strong>ki</strong> vojaš<strong>ki</strong> akademiji kopenske vojske West Pointblizu New Yorka diplomiral še en štipendist MO Jure Himelrajh. Na slovesnostije 861 diplomantom spregovoril ameriš<strong>ki</strong> predsednik George W. Bush,<strong>ki</strong> je ob podelitvi diplom vsakemu diplomantu osebno čestital. Po prireditvi, <strong>ki</strong>si jo je ogle<strong>da</strong>lo več kot 5000 obiskovalcev, je Himelrajh v spominskem parkuob re<strong>ki</strong> Hud<strong>so</strong>n pod slovensko zastavo slovesno prisegel Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong>in Republi<strong>ki</strong> Sloveniji, nato pa mu je obrambni ataše v ZDA polkovnik AndrejLipar na uniformo slovesno pripel ozna<strong>ki</strong> čina poročnika. Sklepne slovesnostise je udeležil tudi major Srečko Matovič iz pisarne obrambnega atašeja.SV na domžalskem Dnevu mladih 2006V domžalskem športnem parku je 26. in 27maja potekala prireditev Dan mladih 2006, <strong>ki</strong>jo tradicionalno organizira Radio Hit. Že drugoleto zapored <strong>so</strong> na prireditvi <strong>so</strong>delovali tudi predstavni<strong>ki</strong>Uprave za obrambo Ljubljana, IzpostaveDomžale in oddelka za pridobivanje kadra,skupina za pridobivanje kadra Ljubljana in Kranjter pripadni<strong>ki</strong> 10. motoriziranega bataljona in17. bataljona vojaške policije. Ob košarkarskem24-urnem maratonu in tekmovanju Martin Krpansi je veliko obiskovalcev z zanimanjem ogle<strong>da</strong>lopredstavitev <strong>so</strong>dobne oborožitve in opreme Slovenskevojske, predvsem <strong>vozili</strong> valuk in hummerter policijs<strong>ki</strong> motor. Veliko vprašanj je bilo namenjenovojakom, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> bili v Afganistanu. Obiskovalci<strong>so</strong> se lahko preizkusili v fizičnih spo<strong>so</strong>bnostihali se oblekli v opremo bojevnika 21. stoletja.Najbolj jih je zanimala možnost prostovoljnegasluženja vojaškega roka. Zaradi velikega odziva<strong>so</strong> se dogovorili, <strong>da</strong> bo predstavnik oddelka zapridobivanje kadra na radiu predstavil poklic vojakain odgovarjal na vprašanja poslušalcev.Hrvaš<strong>ki</strong> kolegi obiskali Poveljniško-štabno šoloPoveljniško-štabna šola je v četrtek, 1. junija,v okviru dvostranskega <strong>so</strong>delovanja s Hrvaškogostila slušatelje in vodstvo Zapovjednostožerne škole Blago Zadro. Študijs<strong>ki</strong> obisk jebil namenjen seznanitvi hrvaške delegacije zvojaš<strong>ki</strong>m izobraževanjem in usposabljanjemv PDRIU, predvsem v oddelku za raziskavein simulacije (ORIS) ter PŠŠ. Poveljstvo sil jemed obiskom predstavilo načrtovani razvojSlovenske vojske in <strong>so</strong>delovanje SV v medna-rodnih operacijah. Med predstavitvijo šolanjačastnikov hrvaške vojske v ZSŠ poveljnika ZSŠbrigadirja Zdravka An<strong>da</strong>bak se je pokazalo, <strong>da</strong>sta šolanje in struktura programov ZSŠ in PŠŠzelo podobna. Popoldne <strong>so</strong> si gostje ogle<strong>da</strong>liVojašnico Bohinjska Bela, kjer sta jih poveljnikaseznanila z usposabljanjem v Gors<strong>ki</strong> šoli inz usposabljanjem prostovoljne rezerve v 132.gorskem bataljonu SV.NRDan odprtih vrat v Piv<strong>ki</strong>45. oklepni bataljon SV vas vabi na <strong>da</strong>nodprtih vrat, <strong>ki</strong> bo v <strong>so</strong>boto, 17. junija, od9. do 18. ure v Vojašnici Pivka.Na prireditvi si boste lahko ogle<strong>da</strong>li predstavitevbojne tehnike enote, na vadišču obvojašnici pa se boste lahko peljali z oklepnimibojnimi <strong>vozili</strong>, in sicer tankom M-84 terBVP M 80A. Ogle<strong>da</strong>li si boste lahko prostorevojašnice, predstavitev orožja air<strong>so</strong>ft, zbirkovojaš<strong>ki</strong>h insignij in tehnični zbor <strong>so</strong>dobnegasilske opreme. Predstavili se bodo radioamaterjiin modelarji. Razstavljena bodo tudistara vojaška motorna vozila. Udeleženci sebodo lahko seznanili s poklici v SV in s postop<strong>ki</strong>zaposlovanja ter izobraževanja.Vstop je prost, za par<strong>ki</strong>ranje je poskrbljeno.Vljudno vabljeni.Češka veleposlanica vVojaškem muzeju SVVojaš<strong>ki</strong> muzej SV je v četrtek, 1. junija, obiskalaveleposlanica Češke Ivana Hlav<strong>so</strong>va.Načelnik Vojaškega muzeja SV podpolkovnikdr. Tomaž Kladnik ji je s <strong>so</strong>delavcema predstavildelovanje in strukturo muzeja ter načrteza prihodnost. Veleposlanica je prenesla željočeškega vojaškega muzeja po navezavi stikovin <strong>so</strong>delovanju z Vojaš<strong>ki</strong>m muzejem SV na področjuvojaške zgodovine. Dogovorili <strong>so</strong> se, <strong>da</strong>bodo uradne stike navezali leta 2007. Veleposlanicasi je ogle<strong>da</strong>la stalno razstavo Vojna zaSlovenijo 1991 ter muzejske prostore in zbirke.Ob tej priložnosti <strong>so</strong> ji predstavili tudi metode intehnike dela z muzealijami v zbirkah Vojaškegamuzeja SV. Ugotovili <strong>so</strong>, <strong>da</strong> imamo Slovenciin Čehi veliko skupnega v vojaš<strong>ki</strong> zgodovini.S p re m l j a m oS LOV E N S K A VO J S K A 9
S p re m l j a m oPač zadnjikrat vam s tega kraja,slovo jemljoč, jaz govorim;srce mi bridka bol nav<strong>da</strong>ja,bese<strong>da</strong> skoro mi zastajain Bog le ve, kako trpim!(Simon Gregorčič)Alešu v slovoŽivljenje in smrt hodita z roko v ro<strong>ki</strong>. Ne vemo, k<strong>da</strong>j se bo prvo lo, kajti smrt je neizbežna spremljevalka človekovega življenja. Prinašakonča-bolečino in vedno pride prezgo<strong>da</strong>j. Za njo ostaja žalovanje, <strong>ki</strong> spremljabolečino izgube, <strong>ki</strong> je nenadomestljiva.Smrt tudi tebi Aleš ni prizanesla. Prišla je mnogo prezgo<strong>da</strong>j, prišla jenenapove<strong>da</strong>no in vzela sina, brata, vnuka, fanta … Vzela je človekana pragu življenja. Iztrgala te je iz naše sredine, ti pa si svoje sanje ovojaškem življenju komaj začel sanjati in uresničevati. Ostalo je zgoljveliko neizgovorjenih besed in neizpolnjenih dejanj, ostala je praznina.Praznina, <strong>ki</strong> je niti naše <strong>so</strong>lze in trpljenje ne morejo zapolniti … Od nas siodšel sredi življenjs<strong>ki</strong>h načrtov. Bil si dober vojak, miren in prizadeven.Vodili sta te vestnost in pre<strong>da</strong>nost delu ter enoti, opazili smo tvojo željobiti vojak Slovenske vojske. Bili smo veseli tvojega zave<strong>da</strong>nja, <strong>da</strong> je domovinaena sama, kot <strong>so</strong> eni starši. Vzgojili <strong>so</strong> te v človeka, <strong>ki</strong> je kljubsvoji mladosti vedel, <strong>da</strong> je služba domovini čast, <strong>ki</strong> ni <strong>da</strong>na vsakomur.Ostali <strong>so</strong> spomini na to, kar si bil, in tvoje sanje o tem, kar si postajal.Tudi zato bo imelo naše delo smisel in cilj biti dober vojak, kar bi ti, Aleš,nedvomno postal.Tvoje bivanje med nami je končano, to<strong>da</strong> spomin nate bo v nas vednoživel.Pripadni<strong>ki</strong> Centra za usposabljanje SVV spominSlavku Geriču(1948–2006)Slavko je služboval v Vojašnici Cerklje ob Kr<strong>ki</strong> kot pomočnik za motiviranjein informiranje, domoljubno vzgojo in celostno skrb za pripadnikeSlovenske vojske.Kakšen je človek, <strong>ki</strong> se je rodil v Prekmurju, šolal v Mariboru, službovalv Ljubljani, se poročil na Bizeljsko in nosil vojaško suknjo na meji medŠtajersko in Dolenjsko? Prekmursko širok, štajersko družaben, ljubljanskouraden, bizeljsko razigran in dolenjsko vesel? Pa še kanček umetniškezasanjanosti. Spomnim se Slavka v veseli družbi na Bizeljskempri Puhpinterjevih, v Vojašnici Cerklje ob Kr<strong>ki</strong> z načrti o spomins<strong>ki</strong> <strong>so</strong>bi,galeriji, druženju vojske z osnovnošolci in dija<strong>ki</strong> ter o <strong>so</strong>delovanju z invalidipa tudi na vrtu med ženinim cvetjem in zbirko starega kmečkegaorodja in naprav. Življenje je bilo prekratko za vse načrte. Za Slavkomni ostal le spomin. Slavkova likovna galerija v Vojašnici Cerklje ob Kr<strong>ki</strong>živi, spominska <strong>so</strong>ba je urejena, spominska vojaška zbirka je popolna,otrokom in vsem okoliš<strong>ki</strong>m prebivalcem je vojašnica domač in ljubkraj, le njegova kmečka zbirka na Bizeljskem sameva. Ljubezen do delani dovolj. Ljubezen je življenje samo in Slavko je imel <strong>da</strong>r za to velikoljubezen. V globo<strong>ki</strong> žalosti in s spoštovanjem se mu opravičujem zapovršnost pri sprejemanju njegove ljubezni. Vse, kar je mogel, je naredil.Prijatelji smo prevečkrat gle<strong>da</strong>li le svoje načrte in hiteli mimo njega.Danes vem, <strong>da</strong> nam je Slavko zapustil pomembno sporočilo: vredno ježiveti za ljudi!Ostal bo v našem spominu.Marjan VešnarJanezu v slovoVeliko je besed, <strong>ki</strong> te opišejo, še več jedejanj, <strong>ki</strong> povedo, kakšen človek si bil.Od prvega dne, ko smo se spoznali, sibil del nas. Bil si pošten, marljiv in zanesljivv razmerah, ko smo to od tebe pričakovali.Spoštljiv do vseh, dober in vednopripravljen pomagati. Tvojo pre<strong>da</strong>nostšportu smo spodbujali. Občudovali smoiskrice v očeh, ko si nam zasanjan približevaltrenutke z gora in občutke, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> te nav<strong>da</strong>jali s srečo in zadovoljstvom.Ob tem v nas še toliko bolj odmeva vest, <strong>da</strong> te ni več. Bolečina in grenkobamočno zaživita ob resnici, <strong>da</strong> v trenutku, ko si nekoga najbolj potreboval,nas ni bilo ob tebi. Praznina, <strong>ki</strong> si jo pustil za seboj, ostaja zavečno v srcih <strong>so</strong>delavcev, prav tako ti, tvoja energija in tvoj nasmeh.Sodelavci 18. BRKBOV spominMarku Ponjaviću(1985–2006)Pripadnice in pripadnike 10. MOTB je močno pretresla vest o prezgodnjiizgubi našega pripadnika, <strong>so</strong>borca in prijatelja Marka Ponjavića. Iznaše sredine je bil iztrgan, ko je komaj začel stopati po poti svoje samostojnosti.V Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> se je zaposlil v začetku leta 2005. Z željo po novemznanju in avanturah se je zaposlil v protioklepnem vodu 10. MOTB. MarkoPonjavić je bil pre<strong>da</strong>n pripadnik SV. Ljudi v svoji okolici je znal s svojoneizmerno voljo do življenja vedno spraviti v dobro voljo. V kolektivu jezapustil vrzel, <strong>ki</strong> jo bomo težko zapolnili.Soborci 10. MOTB10 S LOV E N S K A VO J S K A
I z v o j a š ke g a ž i v l j e n j aPreusposabljanje tan<strong>ki</strong>stovv mehaniziranceOd 22. maja do 9. junija je na osrednjem vadišču SV na Počkupotekalo terensko usposabljanje pripadnikov 74. oklepno-mehaniziranegabataljona (74. OKMB) iz Maribora, v sklopu katerega<strong>so</strong> izvedli taktično vajo z bojnim streljanjem mehaniziranegavo<strong>da</strong> v napadu na helikopters<strong>ki</strong> desant. Med tritedens<strong>ki</strong>m usposabljanjempripadnikov 74. OKMB <strong>so</strong> dose<strong>da</strong>nje tankovskeposadke urili v takti<strong>ki</strong> delovanja mehaniziranih enot in osnovnihpostop<strong>ki</strong>h delovanja v operacijah v podporo miru, saj bo mehaniziranivod iz 74. OKMB v sestavi motorizirane čete 20. MOTBiz Celja novembra prvič napoten na šestmesečno nalogo namirovno misijo na Ko<strong>so</strong>vo.Težišče preoblikovanja je tankovska četaV sklopu načrtovanega preoblikovanja 74. OKMB v motorizirani bataljon <strong>so</strong>pripadnike enote razdelili v dve skupini. Prva se ukvarja s pripravo tankovM55-S, <strong>ki</strong> jih SV umika v operativno rezervo, za premestitev na novo lokacijov Vojašnico Pivka in s konzervacijo, druga pa se že usposablja za opravljanjenovih namens<strong>ki</strong>h nalog. »Pripadnike tankovske čete, <strong>ki</strong> je v prvi fazi preoblikovanja74. OKMB, smo prerazporedili v mehanizirano četo in jih v nekaj mesecihpreuspo<strong>so</strong>bili za delo z bojnimi <strong>vozili</strong> pehote BVP M-80. V okviru dopolnilnihusposabljanj za VED-e mehaniziranih enot smo voznike tankov preuspo<strong>so</strong>biliza voznike BVP-jev, namerilce na tan<strong>ki</strong>h v namerilce na BVP-jih, vse drugečlane tankovs<strong>ki</strong>h posadk in vojake, <strong>ki</strong> smo jih v enoto dobili s prerazporeditvijoiz drugih enot 72. brigade SV, pa izurili za naloge strelcev v izkrcnih delihposadk na BVP-jih,« je pojasnil poveljnik 74. OKMB podpolkovnik Igor Cebek.Poveljniško-logistična četa 74. OKMB ostaja v prvi fazi preoblikovanja bataljonakadrovsko in formacijsko nespremenjena. Njene prednostne naloge <strong>so</strong>priprava in izvedba konzervacije tankov M55-S, <strong>ki</strong> jih SV umika iz operativneuporabe, ter skrb za vzdrževanje obstoječih oborožitvenih sistemov v enoti.Novembra prvič na mirovno nalogo na Ko<strong>so</strong>voMaja in junija <strong>so</strong> z mehanizirano četo, znotraj katere je težišče na mehaniziranemvodu, izvedli terenska oddelčna in vodna usposabljanja. Vrhunec je bilotritedensko terensko usposabljanje, na katerem <strong>so</strong> mehanizirane posadkeurili v takti<strong>ki</strong> delovanja mehaniziranih enot in v osnovnih postop<strong>ki</strong>h delovanjav mirovnih operacijah. Ob koncu usposabljanja <strong>so</strong> izvedli tudi taktično vajo zbojnim streljanjem, na kateri <strong>so</strong> z okrepljenim mehaniziranim vodom z <strong>vozili</strong>BVP M-80 izvedli napad na helikopters<strong>ki</strong> desant, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> ga simulirali z baloni,napolnjenimi s helijem, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> jih dvignili na določeno višino. Kot je razložil podpolkovnikCebek, <strong>so</strong> nek<strong>da</strong>nji tan<strong>ki</strong>sti na tej vaji prvič opravljali naloge posadkmehaniziranega vo<strong>da</strong> v napadu. Od 19. junija, ko bodo mehanizirani vod začasnoprepodredili v 20. MOTB, bodo na<strong>da</strong>ljevali skupno usposabljanje zanamenske naloge, <strong>ki</strong> jih bo motorizirana četa opravljala v mirovni operacijiKforja na Ko<strong>so</strong>vu. Naloge, <strong>ki</strong> jih bodo opravljali pripadni<strong>ki</strong> mehaniziranegavo<strong>da</strong> v sestavi motorizirane čete iz 20. MOTB na Ko<strong>so</strong>vu, obsegajo predvsemS LOV E N S K A VO J S K A 11
I z v o j a š ke g a ž i v l j e n j aPodpolkovnikIgor CebekDesetnikDanijel ArihDesetnikŠtefan Mesaričvod. Ko bo popolnjen z dovolj pripadni<strong>ki</strong>, bodo spet pripravili specialističnausposabljanja za pridobitev ustreznih mehaniziranih VED-ov. Popolnjevanjeenote z novimi pripadni<strong>ki</strong> se bo na<strong>da</strong>ljevalo tudi prihodnje leto. »S homogenostjoenote nimamo težav, ven<strong>da</strong>r smo kljub temu vložili veliko naporov vnotranje obveščanje zaposlenih glede preoblikovanja enote in v psihološkepriprave ljudi na napotitvev na mednarodno mirovno misijo. Med pripadni<strong>ki</strong>ni ta<strong>ki</strong>h, <strong>ki</strong> izrecno ne bi želeli oditi v operacijo, saj jih pripravljamo na to, <strong>da</strong>bodo mirovne misije del njihovih prihodnjih nalog,« je še pojasnil podpolkovnikCebek in dopolnil, <strong>da</strong> nameravajo večino pripadnikov, <strong>ki</strong> bodo <strong>so</strong>delovalina Ko<strong>so</strong>vu, poslati na šolanje na Šolo za podčastnike SV. Desetnik Štefan Mesarič,<strong>ki</strong> je bil pred štirimi meseci prerazporejen iz protioklepne čete SV v 74.OKMB in z<strong>da</strong>j opravlja nalogo puškomitraljezca v izkrcnem delu posadke naBVP, je pove<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> zanj prehod ni bil preprost, saj se je moral navaditi na delovarovanje vers<strong>ki</strong>h objektov, patruljiranje po terenu, spremljanje konvojev in postavljanjepremičnih kontrolnih točk. Desetnik Danijel Arih, <strong>ki</strong> je kot namerilecna tanku M55-S delal v 74. OKMB tri leta in pol, z<strong>da</strong>j pa opravlja dolžnostpoveljnika izkrcnega dela posadke na BVP M-80, je pove<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> se veseliskupnega usposabljanja s pripadni<strong>ki</strong> 20. MOTB za nove namenske nalogena lah<strong>ki</strong>h oklepnih <strong>vozili</strong>h valuk in hummer, čeprav tako kot večina fantov zelopogreša delo na tanku M55-S zaradi njegove zunanje zaščite, večjih bojnihzmogljivosti in večje ognjene moči.V Pivko prepeljali polovico tankov M55-SHkrati s premikom BVP M-80 iz mariborske vojašnice generala Maistra naPoček <strong>so</strong> v Vojašnico Pivka z vlakom prepeljali tudi polovico tankov M55-S,<strong>ki</strong> jih bodo pripadni<strong>ki</strong> poveljniško-logistične čete 74. OKMB že ta mesec začelikonzervirati. Drugo polovico tankov bodo v pivško vojašnico prepeljali jeseni,s čimer naj bi v SV končali umik tankov M55-S v operativno rezervo. Vsa usposabljanjamehaniziranih posadk v 74. OKMB potekajo trenutno z <strong>vozili</strong> BVPM-80, <strong>ki</strong> jih bodo uporabljali do nabave novih pehotnih bojnih vozil 8 x 8. PodpolkovnikCebek je pove<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> ne pričakujejo večjih težav pri usposabljanjuz bojnimi <strong>vozili</strong> 8 x 8, in do<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> želijo v enoti čim prej dobiti nova vozila, nakaterih bi se lahko začeli usposabljati. »Uporaba pehotnih bojnih vozil 8 x 8bo poenostavila delo v enoti, saj z<strong>da</strong>jšnja premestitev goseničarjev na terenpredstavlja veliko logistično in organizacijsko težavo,« je še pou<strong>da</strong>ril podpolkovnikCebek.Konec leta dobili nove vojakePripadni<strong>ki</strong> se<strong>da</strong>nje stalne sestave 74. OKMB predstavljajo jedro za oblikovanjenovega motoriziranega bataljona SV. Bolj intenzivno popolnjevanjebataljona se bo začelo konec leta. Načrt popolnjevanja predvideva, <strong>da</strong> bodokonec leta z novimi poklicnimi voja<strong>ki</strong> začeli popolnjevati drugi mehanizirani12 S LOV E N S K A VO J S K A
I z v o j a š ke g a ž i v l j e n j az oklepnimi bojnimi <strong>vozili</strong>, s katerimi doslej ni imelizkušenj. »Posadke <strong>so</strong> mešane, saj <strong>so</strong> v njih polegnas tudi tan<strong>ki</strong>sti, <strong>ki</strong> nam z izkušnjami in znanjemlahko pomagajo,« je še razložil desetnik Mesarič.1. januarja 2007 se bo 74. OKMB preimenoval vmotorizirani bataljon in prepodredil 1. brigadi SV.Struktura novega motoriziranega bataljona boenaka strukturi 10. in 20. MOTB, saj naj bi imel vsvoji sestavi tri motorizirane čete, minometno četoin poveljniško-logistično četo.Marko PišlarFoto: Bruno ToičTank-unit members have beenretrained for employment in amechanized unitFrom 22 May to 9 June, members of the Maribor-based74th Armoured Mechanized Battalionunderwent field training at the centraltraining-area of the Slovenian Armed Forcesat Poček. Within the context of the plannedtransformation of the 74th Armoured MechanizedBattalion into a motorized battalion,all the members of the tank company weretransferred to a mechanized company, andretrained within a few months for Military OccupationalSpecialties (MOS) of mechanizedunits and for wor<strong>ki</strong>ng with the BVP M-80 infantryfighting-vehicles. The unit will use suchvehicles for training until new light 8x8 wheele<strong>da</strong>rmoured vehicles are delivered to theSlovenian Armed Forces (the acquisition processis underway). During the three week<strong>so</strong>f training, the mechanized-company crewspracticed the operational tactics of mechanizedunits and basic procedures used inpeace-support operations: the mechanizedplatoon of the 74th Armoured MechanizedBattalion will be temporarily included in thecomposition of the 20th Motorized Battalion’smotorized company that will be deployed tothe KFOR peacekeeping mission in Ko<strong>so</strong>vo inNovember. A half of the M55-S tanks, whichwill be stored as a part of the operational reserveof the SAF, were transported from theGeneral Maister barracks, Maribor, to thePivka barracks on the same trainset that carriedthe BVP M-80 infantry fighting-vehicles toPoček. Already this month, the mothballing ofthe tanks will begin.S LOV E N S K A VO J S K A 13
C i v i l n o - v o j a š ko s o d e l o v a n j eIzobraževanje za varnost in mirV okviru politološ<strong>ki</strong>h dnevov je v Portorožuv sredo, 31. maja, potekala okroglamiza z naslovom Izobraževanje za varnostin mir. »15. obletnica samostojnostije priložnost, <strong>da</strong> se vključeni v proceseizobraževanja in kadrovanja za potrebeustanov, <strong>ki</strong> se ukvarjajo z nacionalno inmednarodno varnostjo ter mirom, srečajona razpravi in spregovorijo o izkušnjah,se<strong>da</strong>njih in prihodnjih potrebah,načrtih, težavah, dilemah in izzivih prizagotavljanju ustrezno izobraženegakadra za področje varnosti in miru patudi o seznanjanju javnosti z vsebinamivarnosti in miru. To je pomembno,ker obletnica <strong>so</strong>vpa<strong>da</strong> z nekaterimipomembnimi mejni<strong>ki</strong> na področju izobraževanja,kot <strong>so</strong> lanska 30. obletnicaštudija obramboslovja, 15. obletnicaustanovitve Šole za podčastnike kotzačetnice vojaškega šolstva v Slovenijiin prenova vi<strong>so</strong>košols<strong>ki</strong>h izobraževalnihprogramov po bolonjs<strong>ki</strong>h načelih,«sta zaposali predstojnica katedre zaobramboslovje na FDV Prof. dr. LjubicaJelušič in doc. dr. Maja Garb, <strong>ki</strong> sta vodiliokroglo mizo. Stališča, problematiko inizzive <strong>so</strong> z različnih vidikov predstaviliDrago Bitenc z MO, mag. Jasmina Glišićiz Beograjske šole za varnostne študije,doc. dr. Milan Jazbec z MZZ, brigadirmag. Alojz Jehart z GŠSV, Prof. dr. AntonŽabkar s FDV in dr. Vinko Vegič s FDV.Izobraževanje je naložbaDirektor direktorata za upravljanje človeš<strong>ki</strong>h virovz MO Drago Bitenc je v uvodu pou<strong>da</strong>ril, <strong>da</strong> funkcijain namen izobraževanja zahtevata poglobljenoraziskovanje. Treba je odgovoriti na vprašanji, kajsistem, torej MO, <strong>ki</strong> je sestavljeno iz civilnega inuniformiranega dela, potrebuje in kaj <strong>so</strong> njegovenaloge. »Naš izdelek <strong>so</strong> uspo<strong>so</strong>bljeni in opremljenipripadni<strong>ki</strong> SV. Vojakom poveljujejo častni<strong>ki</strong>in podčastni<strong>ki</strong> in to kar od njih zahtevamo, <strong>da</strong>jeodgovor na vprašanje, kakšen šols<strong>ki</strong> sistem potrebujemo.Izobraževanje ni privilegij, je naložba.Ali potrebujemo profesionalno vojaško šolstvo,ali je sistem, <strong>ki</strong> ga imamo z<strong>da</strong>j, dovolj dober, <strong>da</strong>po splošni izobrazbi začnemo šolati tiste, <strong>ki</strong> želijoopravljati ta poklic? Ustanove z izkušnjami priizobraževanju na obrambnem področju imamo,to<strong>da</strong> splošno izobraževanje je šele izhodišče vposameznikovi karieri. Za pripadnike SV je strokovnoin funkcionalno usposabljanje bistveno.Zave<strong>da</strong>ti se je treba, <strong>da</strong> <strong>so</strong> pripadni<strong>ki</strong> vojsk ljudje,<strong>ki</strong> bodo lahko v določenem trenutku izpostavljenirazmeram, <strong>ki</strong> bodo odločale o življenju in smrti,zato se morajo uriti in naučiti stresnega obvladovanja.Vojak ni javni uslužbenec, saj izpostavljasvoje življenje za globalni mir.« Bitenc je pou<strong>da</strong>riltudi, <strong>da</strong> je treba doseči, <strong>da</strong> bo pripadnik, ko se bopo koncu kariere v SV prijavil na razpise podjetijali ustanov, enakovredno konkuriral drugim prijavljenimiz civilnih struktur.Razvoj varnostnega sistema v SrbijiMag. Jasmina Glišić iz Centra za civilno-vojaškeodnose je predstavila to ustanovo in novo Beograjskošolo za varnostne študije, <strong>ki</strong> deluje v okvirutega centra. Center za civilno-vojaške odnoseje nevladno, neprofitno in neodvisno združenje, <strong>ki</strong>je bilo ustanovljeno leta 1997 v Beogradu. Centerpromovira javno participacijo civilne družbe, edenod glavnih ciljev pa je povečanje javnega nadzoranad varnostnim sektorjem v Srbiji. Poleg tegaspodbuja na<strong>da</strong>ljnji razvoj varnostih študij, prispevak zagotavljanju človekovih pravic v oboroženihsilah, <strong>so</strong>deluje z državnimi telesi, <strong>ki</strong> se ukvarjajo zvarnostno reformo, in podobno. Beograjska šolaza varnostne študije kot del Centra za civilno-vojaškeodnose deluje od januarja letos. Zaposlujemlade raziskovalce, <strong>ki</strong> se ukvarjajo s področjemvarnosti. Mag. Jasmina Glišić je pou<strong>da</strong>rila, <strong>da</strong> jepremalo civilnih strokovnjakov s tega področja.Ko bodo končali program, bodo na<strong>da</strong>ljevali delo vustanovah, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> pomembne za varnostno področje,kot je na primer obrambno, notranje ali zunanjeministrstvo. Čeprav Šola za varnostne študijedeluje šele malo časa, naj bi pomembno vplivalana razvoj varnostnih študij in tudi varnostnegasistema v Srbiji.Usposabljanje diplomatov in častnikovje treba formaliziratiDoc. dr. Milan Jazbec z Ministrstva za zunanje zadeveje pre<strong>da</strong>val na temo z naslovom Izobraževanjeza diplomacijo – znanje, poklic in dejavnost.Zagotavljanje varnosti je eden ključnih ciljev vsakedržave. Zunanja politika ter z njo diplomacijain vojska <strong>so</strong>dijo med temeljne instrumente za doseganjetega cilja. Za Slovenijo je pomembno, <strong>da</strong><strong>so</strong> pripadni<strong>ki</strong> diplomatske in vojaške organizacije14 S LOV E N S K A VO J S K A
uspo<strong>so</strong>bljeni ter poučeni o specifičnem poznavanjumednarodnih odno<strong>so</strong>v, izvajanju <strong>so</strong>dobnediplomacije in delovanju mednarodnih ustanov.Brez tega znanja bodo nove in majhne državetežko uspešno delovale v procesih mednarodnega<strong>so</strong>delovanja in tekmovanja. Slovenija nimavzpostavljenega formalnega sistema izobraževanjaza takšno zahtevno strokovno delovanje. Toznanje je bilo do z<strong>da</strong>j mogoče pridobiti na internihin zunanjih oblikah izobraževanja. »Procese jetreba formalizirati in pripraviti za stalno in ciljnousposabljanje vi<strong>so</strong><strong>ki</strong>h diplomatov ter častnikov zraznovrstnimi izkušnjami z različnih področij. Vospredju mora biti izobraževanje za poznavanjenačina delovanja in sistemov odločanja v OZN,Natu, EU in OVSE. K temu je treba do<strong>da</strong>ti še znanjeo <strong>so</strong>dobni diplomaciji kot znanju, poklicu indejavnosti ter tako imenovane politične diplomateuspo<strong>so</strong>biti v poznavanju varnostnih inobrambnih tem. Tako bi dobili ustrezno številodiplomatov in častnikov, <strong>ki</strong> bodo kot slovens<strong>ki</strong>predstavni<strong>ki</strong> delovali v zahtevnih diplomats<strong>ki</strong>haktivnostih in mirovnih operacijah.«Za vojaško akademijo ni možnostiBrigadir mag. Alojz Jehart z GŠSV je govorilo šolanju častnikov in opozoril na temeljnedileme o vplivu sprememb na izobraževanjein usposabljanje. »Menim, <strong>da</strong> smo na začetkusprejeli primeren sistem častniškega,podčastniškega ter vojaškega izobraževanjain usposabljanja, to<strong>da</strong> programi se morajospreminjati in dopolnjevati. Ne vidimnobene možnosti, <strong>da</strong> bi imeli svojo vojaškoakademijo kot obliko začetnega škega izobraževanja in usposabljanja zavojavanjapodrejen tej strukturi. »Prepričan sem, <strong>da</strong> <strong>so</strong>sistemi izobraževanja po pridobitvi činov v svetuže jasno definirani in ustrezajo tudi potrebam SV.častniš<strong>ki</strong> in podčastniš<strong>ki</strong> kader,« je dejalbrigadir mag. Jehart. SV je kopensko naravnana,zato mora biti sistem izobraže-Na eni strani sistemi <strong>da</strong>jo in razširjajo splošnoznanje, na drugi pa omogočajo in zahtevajo odkompletne strukture, predvsem pa od podčastniškegain častniškega kadra, <strong>da</strong> se uspo<strong>so</strong>bi zaštabno delo in prevzem odgovornosti pri vodenjuenot. To<strong>da</strong> treba je najti logični sistem za določanještevila častnikov, saj je vsaka prevelika širitevizobraževanja lahko škodljiva, prav tako je lahkoškodljivo preveliko zožanje možnosti za izobraževanjevodilnih častnikov.« Brigadir mag. Jehartje v na<strong>da</strong>ljevanju opozoril še na druge temeljnedileme o vplivu sprememb na izobraževanje inusposabljanje častnikov kopenske vojske. Pri razpravljavciho vojaš<strong>ki</strong>h izobraževalnih sistemih neobstaja <strong>so</strong>glasje o tem, ali je nujno, <strong>da</strong> se ustanoveza izobraževanje in usposabljanje častnikovkopenske vojske odzovejo na morebitne spremembev bojevanju oziroma vojskovanju. Odprtoostaja tudi vprašanje, ali morajo biti ustanoveza izobraževanje in usposabljanje častnikov kopenskevojske oblikovane po zgledu univerzitetnihmodelov ali kot gonilna sila za spremembe.»Univerzitetni model je lahko temeljna struktura,<strong>ki</strong> zagotavlja ustrezno izobraževanje predvsemčastnikov, to<strong>da</strong> mora si z ustrezno uspo<strong>so</strong>bljenostjoza štabno delo in primerno <strong>so</strong>cializacijoza vojaško okolje zagotoviti preživetje na bojišču.Izboljšati moramo vojaško izobraževanje in usposabljanje,<strong>da</strong> bi uspešno razvijali vodje, <strong>ki</strong> bodozmožni uporabiti pridobljenoznanje na različnih področjih. Programi <strong>so</strong>lahko izraz naših potreb, <strong>ki</strong> pa jih je težko primernodefinirati, <strong>da</strong> dobimo častnika, <strong>ki</strong> bi bil sprejet vvseh družbenih okoljih, in celovito osebnost, <strong>ki</strong> jespo<strong>so</strong>bna razmišljati in sprejemati odgovornostiv vseh pogojih. Ponuditi je treba tisto, kar je nujnoza ugled posameznika in ustanove ter preživetjev drugih okoljih.«Sistem vojaškega šolstva v SlovenijizaostajaProf. dr. Anton Žabkar in asist. dr. Uroš Svete stapripravila analizo šolanja vojaš<strong>ki</strong>h profesionalcevmed Scilo tradicije in Karibdo po<strong>so</strong>dobitve. V uvoduje dr. Žabkar predstavil vpliv vojaške doktrinena profesionalizacijo in opisal ključne dejavnike,<strong>ki</strong> <strong>so</strong> po razpadu strateškega bipolarnega sistemavplivali na opuščanje veli<strong>ki</strong>h obvezniš<strong>ki</strong>hvojsk in njihovo zamenjavo z majhnimi poklicnimivojskami, oboroženi s <strong>so</strong>dobnimi oborožitvenimisistemi in opremo, ter na širjenje Nata proti vzhodu.Danes 95 odstotkov spopadov <strong>so</strong>di v kategorijospopadov znotraj države. Tem spremembamse prilagaja tudi vojaško šolstvo. Kot uspešenprimer prilagajanja vojaš<strong>ki</strong>h šol zahtevam bolonjskegaprocesa, vojaš<strong>ki</strong> profesiji in novim vojaš<strong>ki</strong>mdoktrinam je dr. Žabkar predstavil šolanje za činporočnika na italijans<strong>ki</strong> vojaš<strong>ki</strong> akademiji. »Predmetnikje glede na splošno izobrazbo v primerjaviz vojaško izobrazbo, vključno z usposabljanjem,razdeljen na pol. Tri četrtine procesa je izobraže-vanje, četrtina pa usposabljanje. V sistemu jaškega šolstva v Sloveniji ni upoštevanvotiste,<strong>ki</strong> se porabijo za izobraževanje, jeslednjih trikrat manj, torej prav nasprotnood šolstva v Evropi. Vi<strong>so</strong><strong>ki</strong> častni<strong>ki</strong> SV nepišejo o vojaškostrokovnih temah na znanstveniravni in se ne udeležujejo zunanjihsimpozijev, na katerih bi se legitimirali kotpre<strong>da</strong>vatelji tako v tujini kot svoji državi.«sistem vrednotenja predmetov in nimane zunanje ne mednarodne evalvacije.Sistem nima kritične mase pre<strong>da</strong>vateljevz vi<strong>so</strong>košols<strong>ki</strong>mi nazivi. Če seštejemoure, <strong>ki</strong> se porabijo za usposabljanje, inKako varnost razume javnostDr. Vinko Vegič je predstavil izobraževanjeza varnost in mir z vidika stališč javnosti inpou<strong>da</strong>ril, <strong>da</strong> obstajajo zelo različni pristopi krazumevanju varnosti, poleg tega <strong>so</strong> se skozizgodovino zelo spreminjali. Danes je varnostrazumljena kot zelo kompleksen koncept, <strong>ki</strong>obsega ekonomske, družbene, okoljske in drugevidike. Izobraževanje za varnost in mir senanaša na zelo različne ciljne skupine, in sicerod vojske, policije do izobraževanja prebivalstvaprek splošnega izobraževanega sistema. Vsebine<strong>so</strong> različne, skupni imenovalec pa je predstavljanjetemeljih vrednot in norm demokratičnedružbe. V zadnjem desetletju in pol v Sloveniji v okviruraziskav javnega mnenja poteka raziskovanjestališč glede nacionalne varnosti. V raziskavah sekaže povečan občutek varnosti, vrste ogrožanjapa <strong>so</strong> povezane z notranjimi družbenimi in ekonoms<strong>ki</strong>mitežavami. Vojaške grožnje in terorizemza javnost ni<strong>so</strong> zelo pomembni. Javnost vojskovidi kot institucijo, <strong>ki</strong> naj poleg tega, <strong>da</strong> brani državo,pomaga tudi v nesrečah, <strong>so</strong>deluje v mirovnihoperacijah in se bori proti terorizmu, vse manj paje sprejemljivo, <strong>da</strong> naj vojska tudi vzgaja mladino vmiroljubnem duhu. Za zadeve nacionalne varnostiin vojske se najbolj zanimajo mladi.Valerija Šket JarmC i v i l n o - v o j a š ko s o d e l o v a n j eS LOV E N S K A VO J S K A 15
Sami oskrbeli95 odstotkov bolnikovI n te r v j uV sredo, 31. maja, je bil v Vojašnici Šentvid postroj pripadnikov inpripadnic sanitetne enote SV, <strong>ki</strong> se je po sedmih letih delovanja vzdravstveni postaji role 1 v vojaš<strong>ki</strong> bazi Butmir pri Sarajevu vrnilaiz mirovne operacije Euforja v Bosni in Hercegovini. V slovens<strong>ki</strong>sanitetni enoti je v 13 kontingentih <strong>so</strong>delovalo več kot 130 pripadnikoviz sanitetne službe SV in civilnih zdravstvenih ustanov.Poveljnik petih sanitetnih vodov SV major dr. Andrej Likar, spec.spl. med., iz vojaške zdravstvene enote (VZE) je dejal, <strong>da</strong> si jesanitetna služba SV s svojim strokovnim delom pridobila velikmednarodni ugled in dragocene izkušnje, <strong>ki</strong> jih bo lahko uporabilatudi pri delu na Ko<strong>so</strong>vu, kamor ta mesec skupaj s pripadni<strong>ki</strong>transportne četa SV odhaja manjša e<strong>ki</strong>pa sanitetne službe SV,<strong>ki</strong> bo skrbela za zdravje slovens<strong>ki</strong>h vojakov.Kako je organiziran sistem sanitetne oskrbe na operaciji v BiH?Organizacija zdravstvenega varstva se deli na role 1, kar pomeni primarnozdravstveno oskrbo na bataljons<strong>ki</strong> ravni, in role 2, <strong>ki</strong> obsega oskrbo težjihpoškodb in zahtevnejše specialistične preglede na brigadni ravni. Sanitetnaenota SV je zagotavljala oskrbo na ravni role 1, za podporo na ravni role 2 paje bila zadolžena nemška bolnišnica v Rajlovcu, <strong>ki</strong> je bila od naše baze od<strong>da</strong>ljenapribližno deset <strong>ki</strong>lometrov. Z razširitvijo osnovne zdravstvene oskrbes preventivno medicino, osnovnimi laboratorijs<strong>ki</strong>mi preiskavami ter sanitarnimipregledi kuhinjskega in strežnega osebja v bazi je naša enota doseglastan<strong>da</strong>rd role 1+.Katere <strong>so</strong> bile vaše glavne naloge?Sanitetna enota SV je skrbela za splošno in nujno zdravstveno pomoč pri-padnikom poveljstva Euforja in Nata. Oskrbovali smo približno ti<strong>so</strong>č pripadnikovpoveljstva iz 34 držav in lokalne prebivalce, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> zaposleni v bazi. Vokviru preventivnega zdravstvenega varstva smo opravljali preventivne pregledepripadnikov Euforja in lokalnih prebivalcev, zaposlenih v kuhinjah terlokalih v bazi. Skrbeli smo za vakcinacijo proti različnim boleznim, kot <strong>so</strong>hepatitis, meningitis, tetanus, gripa, obolelost zaradi antraksa itn. Pripravljalismo predloge ukrepov za izboljšanje higienskega stanja in protiepidemijs<strong>ki</strong>hukrepov v primeru pojava nalezljivih bolezni. V okviru splošne innujne medicinske pomoči smo skrbeli za zdravljenje običajnih bolezniin poškodb, opravljali manjše <strong>ki</strong>rurške posege in laboratorijskeanalize, h katerim <strong>so</strong>dijo osnovna krvna slika, urinske analize,hitri testi za sladkor, nosečnost, droge, ugotavljanjenalezljivih bolezni, gripe, klamidije, streptokokovin pnevmokokov. Na podlagi opravljenih diagnozsmo bolnike s težjimi boleznimi in poškodbaminapotili na na<strong>da</strong>ljnje specialistične preglede inhospitalizacijo v nemš<strong>ki</strong> role 2 v Rajlovac alicivilno bolnišnico v Koševo. Naša naloga jebila tudi usposabljanje pripadnikov Euforjaiz prve medicinske pomoči, preskrba s sanitetnimmaterialom in zdravili ter medicinskaevakuacija (MEDEVAC). Zagotavljalismo tudi 24-urno dežurno službo v bazi. Da <strong>so</strong> nam dodelili tako odgovornonalogo, kot je bila skrb za zdravje poveljstva mednarodnih mirovnih sil, jeveliko priznanje za sanitetno službo SV. Zelo redko se namreč zgodi, <strong>da</strong> medicinskooskrbo poveljstva mirovnih sil zveze Nato opravlja država, <strong>ki</strong> takratše ni njena članica, temveč le partnerska država. Strokovna uspo<strong>so</strong>bljenostnaših pripadnikov je bila na zelo vi<strong>so</strong><strong>ki</strong> ravni, kar <strong>so</strong> potrdili tudi tuji poveljni<strong>ki</strong>,<strong>ki</strong> <strong>so</strong> nas obiskali v naši ambulanti in nas pohvalili ter izrazili veliko zadovoljstvonad strokovnostjo in vsestranskostjo naše enote.Koliko ljudi je <strong>so</strong>delovalo v slovenskem role 1 od leta 1999?V tem času se je izmenjalo 13 kontingentov SV, v katerih je <strong>so</strong>delovalo približno130 zdravnikov, medicins<strong>ki</strong>h tehnikov in bolničarjev. V prvih štirih letihje na misiji <strong>so</strong>delovalo tudi osebje iz slovens<strong>ki</strong>h civilnih zdravstvenih ustanov,z mojim prihodom pa smo to pre<strong>ki</strong>nili. Od leta 2003 je tako v BiH <strong>so</strong>delovalsanitetni vod SV, v katerem <strong>so</strong> bili izključno pripadni<strong>ki</strong> sanitetne službe SV, insicer pripadni<strong>ki</strong>, <strong>ki</strong> skrbijo za sanitetno oskrbo v bataljonih SV, in tisti, <strong>ki</strong> <strong>so</strong>zaposleni v VZE. Mislim, <strong>da</strong> mora sanitetni vod na operaciji v tujini delovatitudi kot vojaška enota skladno z vsemi dokumenti, povelji in predpisanimistan<strong>da</strong>rdnimi operativnimi postop<strong>ki</strong>. Zelo pomembno je, <strong>da</strong> je poveljnik sanitetničastnik, česar se moramo v SV zave<strong>da</strong>ti tudi pri naslednjih napotitvah,saj ima le ta vojaškostrokovno znanje, <strong>da</strong> lahko vodi sanitetno enoto vvojaš<strong>ki</strong> operaciji. Poveljujoči mora zelo dobro poznati vojaške stan<strong>da</strong>rde, <strong>ki</strong>urejajo medicinsko oskrbo, in izvedbene stan<strong>da</strong>rdne operativne postopke, <strong>ki</strong>izhajajo iz povelj, <strong>ki</strong> jih iz<strong>da</strong> matična država, ter povelj, <strong>ki</strong> jih prek glavnegazdravnika na operaciji določi poveljnik Euforja.Ali je k<strong>da</strong>j primanjkovalo kadra?Sanitetni vod SV je bil po stan<strong>da</strong>rdnih operativnih postop<strong>ki</strong>h Sforja oziromaEuforja razdeljen na e<strong>ki</strong>pi nujne in e<strong>ki</strong>pi prve medicinske pomoči. Po forma-ciji je bilo v njem 13 ljudi, in sicer trije zdravni<strong>ki</strong>specialisti splošne medicine, štirje medicins<strong>ki</strong>tehni<strong>ki</strong> in šest bolničarjev. Ob tem bi rad pou<strong>da</strong>ril,<strong>da</strong> enota ni bila nikoli popolnjenas tremi zdravni<strong>ki</strong>, kot je bilo to določeno sformacijo, temveč je vsa leta delovala le zdvema zdravnikoma. Težav z zagotavljanjemkadra nismo imeli, razen pri zdravni<strong>ki</strong>h, kar jebil razlog, <strong>da</strong> smo nekateri na misiji <strong>so</strong>delovalivečkrat.Koliko zdravniš<strong>ki</strong>h posegov steopravili v sedmih letih in kateri<strong>so</strong> bili najpogostejši?V tem obdobju smo imeliNa<strong>da</strong>ljevanjena 21. strani16 S LOV E N S K A VO J S K A
O d re d b eZ DNE 26. 5. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95, 44/96 in 2/03) in Ukaza opriznanjih Slovenske vojske, šifra 960-00-3/02-5 z dne 18. 9. 2002PODELJUJEMpriznanje Slovenske vojske:me<strong>da</strong>ljo v službi miru:za <strong>so</strong>delovanje v operacijah v podporomiru v mednarodnih silah naslednjimpripadnikom SIKON 12 KFOR:Evgen BRAČKO, Slovenske KonjiceAnton FENRIH, Slovenske KonjiceAleš KOLOŠA, MariborFranko SULJKANOVIĆ, Nova GoricaBoris ŠALAMIJA, Ptuj3215.GeneralmajorLadislav LIPIČNAČELNIKUKAZ ŠIFRA 094-1/2006-70NAČELNIKA GENERALŠTABASLOVENSKE VOJSKEZ DNE 26. 5. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95, 44/96 in 2/03) in Ukaza opriznanjih Slovenske vojske, šifra 960-00-3/02-5 z dne 18. 9. 2002PODELJUJEMpriznanje Slovenske vojske:me<strong>da</strong>ljo v službi miru:za <strong>so</strong>delovanje v operacijah v podporomiru v mednarodnih silah naslednjimpripadnikom SIKON 12 KFOR:Denis BALAŽIC, Murska SobotaBranko BRAČIČ, MariborEvgen BRAČKO, Slovenske KonjiceSilvo COLOMBO, Murska SobotaJanko ČONTALA, Murska SobotaTadej ČREŠNIK, DravogradMatjaž DOBAJ, PtujAnton FENRIH, Slovenske KonjiceFranc GOLENAČ, Slovenske KonjicePeter GOLEŽ, MariborGregor GRAČNAR, Slovenske KonjiceAntiša GRGANTOV, LjubljanaMitja HORN, Murska SobotaKatja IVANČIČ, Murska SobotaJurij JAN, MariborDavid JODL, Slovenska BistricaMarjeta KALIŠNIK, DravogradTomaž KLEMENČIČ, Murska SobotaAleš KOLOŠA, MariborKlemen KOTNIK, Slovenj GradecJernej KRAJNC, MariborJure KREJAČ, MariborMiha KRESNIK, Slovenj GradecBoris LEBAR, PtujVojko LEVA, Slovenska BistricaDamjan LOVREC, Murska SobotaTeni LUSKOVEC, KranjMatej MAJCEN, MariborSaša MALIČ, Slovenske KonjiceLuka MITROVIĆ, VelenjeTomaž NOGRAŠEK, CeljeSuzana OZIMEK, Novo mestoDragomir PAVKOVIĆ, PostojnaRobert PERČIČ, CeljeFranci PLEVNIK, Slovenske KonjiceDavid POSRPNJAK, Slovenj GradecNina RAVNJAK, MariborAljoša ROMIH, CeljeBranko ROŠKARIČ, MariborFranko SULJKANOVIĆ, Nova GoricaBoris ŠALAMIJA, PtujDenis ŠIMAC, MariborRado TRETJAK, Slovenj GradecMitja TROP, PtujSabina VIDEČNIK, Novo mestoKatja VLAJ, VrhnikaSilvester VRTIČ, PtujIvan ZORE, TrbovljeBoris ŽUNKO, Maribor3216.GeneralmajorLadislav LIPIČNAČELNIKUKAZ ŠIFRA 094-1/2006-22POVELJNIKA SIL SLOVENSKE VOJSKEZ DNE 13. 3. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95, 44/96, 2/03) ter v skladu zDirektivo o priznanjih Poveljstva sil Slovenskevojske, šifra 960-00-02/2004-131 z dne 7. 12. 2004PODELJUJEMpriznanje Poveljstva sil Slovenske vojske:srebrni meč Poveljstva sil:Alojz ŠTEINER, Murska SobotaKapitanRenato PETRIČPOVELJNIK3217.UKAZ ŠIFRA 094-1/2006-62POVELJNIKA SIL SLOVENSKE VOJSKEZ DNE 10. 4. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95, 44/96, 2/03) ter v skladu zDirektivo o priznanjih Poveljstva sil Slovenskevojske, šifra 960-00-02/2004-131 z dne 7. 12. 2004PODELJUJEMpriznanje Poveljstva sil Slovenske vojske:bronasti meč Poveljstva sil:Ivan ALBREHT, KranjBojan BRECELJ, Ljubljana3218.KapitanRenato PETRIČPOVELJNIKODREDBA ŠIFRA 813-02-1/2005-19POVELJNIKA 10. MOT0RIZIRANEGABATALJONAZ DNE 1. 8. 2005Na podlagi 62. člena Zakona o obrambi(Ur. list RS, št. 103/04 – ZObr – UBP1)ter 2. in 3. člena Uredbe o činih in poviševanjuv Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS,št. 99/02)SE POVIŠAJOnaslednji pripadni<strong>ki</strong> stalne sestave:1. v čin desetnika:Žiga FRANJIČ, LjubljanaMartin LESKOVAR, Slovenska BistricaMatevž NOVAK, CeljeAndrej PAVLIHA, ČrnomeljJana PRIMČIČ, DomžaleAleš ŠTEBE, DomžaleIgor TRČEK, TolminZlatka TRSTENJAK, PtujDomen ZVER, Ljubljana2. v čin poddesetnika:Tadeja JARC, LjubljanaMira KOVAČIČ, Novo mestoUroš MARKUŠ, LjubljanaAndrej VIDMAR, Novo mestoLovro ZBAŠNIK, RibnicaMajorRobert GLAVAŠPOVELJNIK3219.POPRAVEKODREDBE ŠT. 813-02-1/02-6POVELJNIKA 17. BATALJONAVOJAŠKE POLICIJEZ DNE 8. 5. 2002Iz odredbe poveljnika 17. bataljona vojaškepolicije, št. 813-02-1/02-6 z dne8. 5. 2002 se črta Zdravko URAN.Šifra: 813-02-1/2005-21Datum: 29. 8. 20053220.MajorVojko ADAMIČPOVELJNIKODREDBA ŠIFRA 813-02-1/2005-20POVELJNIKA 10. MOTBZ DNE 14. 9. 2005Na podlagi 62. člena Zakona o obrambi(Ur. list RS, št. 103/04 – ZObr – UBP1)ter 2. člena Uredbe o činih in poviševanjuv Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS, št.99/02)SE POVIŠAJOnaslednji pripadni<strong>ki</strong> stalne sestave:v čin poddesetnika:John ALLAKAJ, JeseniceKristijan DRAGOJEVIĆ, DomžaleEmil FERLIČ, MariborGregor HARNIK, VelenjeBlaž JELOVČAN, KranjMatjaž KOS, Slovenska BistricaJernej MODIC, PostojnaFranc PINTAR, TrbovljeIgor TEHOVNIK, Ljubljana3221.MajorRobert GLAVAŠPOVELJNIKUKAZ ŠIFRA 811-4/2006-1NAČELNIKA ODDELKA ZAPRIDOBIVANJE KADRAZ DNE 27. 1. 2006Na podlagi Pravilnika o priznanjih Ministrstvaza obrambo (Ur. list RS, št.41/95) in Ukaza o nošenju oznak inpriznanj Oddelka za pridobivanje kadra,šifra 960-00-03/03-54 z dne 17.18 S LOV E N S K A VO J S K A
9. 2003PODELJUJEMpriznanje Oddelka za pridobivanje kadra:bronasti znak Oddelka za pridobivanjekadra prejmeta:Tomaž JAMNIKARMitja KAMPUŠPolkovnikJože MAJCENOVIČNAČELNIK3222.UKAZ ŠIFRA 094-1/2006-1POVELJNIKA 430. MORNARIŠKEGADIVIZIONAZ DNE 30. 1. 2006Na podlagi Ukaza o priznanjih 430.mornariškega diviziona Slovenske vojske,šifra 960-00-1/2005-1 z dne 4. 1.2005PODELJUJEMpriznanja 430. mornariškega diviziona:1. malo zlato plaketo 430. MOD:Tiberio CHELLERI, KoperSlavko DEKLEVA, KoperMiroslav JUG, SežanaBoštjan KOSI, SežanaLjubomir MAHNIČ, Piran2. veliko plaketo 430. MOD za<strong>so</strong>delovanje:Institut Jožef Stefan, Odsek za avtomatiko,bio<strong>ki</strong>bernetiko in robotiko, prof. dr.Igor B. MEKJAVIC3223.Kapitan fregateIvan ŽNIDARPOVELJNIKODREDBA ŠT. 811-3/2006-3POVELJNIKA 132. GORBZ DNE 29. 3. 2006Na podlagi 62. člena Zakona o obrambi(Ur. list RS, št. 103/04 Zobr – UPB)ter 2. in 3. člena Uredbe o činih in poviševanjuv Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS,št. 99/02, 87/05)SE POVIŠATAnaslednja pripadnika stalne sestave:v čin poddesetnika:Matjaž HVASTI, KranjŽiga KALAJŽIČ, Jesenice3224.MajorBorut CESARPOVELJNIKODREDBA ŠT. 811-1/2006-6NAČELNIKA ŠOLE ZA PODČASTNIKEZ DNE 3. 4. 2006Na podlagi 4. odstavka 62. člena Zakonao obrambi (Ur. list RS, št. 103/04 –ZObr-UPB1) in 4. člena Uredbe o činihin poviševanju v Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. listRS, št. 99/02)SE POVIŠAJOnaslednji kandi<strong>da</strong>ti 21. generacije Šoleza podčastnike, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> uspešno zaključili1. fazo programa osnovnega vojaškegaizobraževanja in usposabljanja kandi<strong>da</strong>tovza podčastnike stalne sestavev čin naddesetnika:Damjan BENKOVIČ, DomžaleMarjeta BREŽNIK, CeljeMojca CELCER, MariborSimon CERK, VrhnikaBoris ČELOFIGA, MariborMatevž ČERENAK, Slovenske KonjiceDamjan DRAGAR, KrškoMarjan FERLIN, TrbovljeSilvo FRLIN, LjubljanaAlbin FLORJANČIČ, Novo mestoŽiga FRANJIČ, LjubljanaDanilo GANC, KrškoPrimož GORJUP, Slovenska BistricaDejan GRABROVEC, LjubljanaMatjaž JAKŠA, LjubljanaDušan JELENKO, Slovenj GradecDavid JERINA, VrhnikaBoži<strong>da</strong>r JURCA, VrhnikaMiran KAPUN, Slovenska BistricaMatjaž KEBER, KrškoDominik KOREN, Murska SobotaGorazd KRANJC, KrškoAleš KRIŽMAN, LjubljanaBlaž LANGUS, KranjSebastjan LIPOVŠEK, TrbovljeValerija LOVREC, PtujAndrej LOŽAR, VrhnikaMihovil LOŽAR, DomžaleMateja MENCIGAR, Murska SobotaDenis MOHORIČ, KranjAndrej PAVLIHA, ČrnomeljAleš PERKO, KranjZdenko PERŠOLJA, Nova GoricaDušan PETAN, KrškoBoštjan PIRMAN, RibnicaAndrej PLANTAN, Novo mestoGrega PONIKVAR, Novo mestoSilvo POTOČAR, Novo mestoBenjamin PRELOG, KranjPeter PURG, PtujČopi PURKART, LjubljanaSrebrenko RAKOVIĆ, LjubljanaMitja RATEJ, VelenjeDavid RIHTARIČ, PtujMaj<strong>da</strong> RIHTER, VelenjePrimož SKOČIR, Nova GoricaPeter SOJER, LjubljanaAlojz SUMER, MariborJaka ŠERBEC, LjubljanaKlemen ŠOŠTARIČ, PtujAleš ŠTEBE, DomžaleBoštjan ŠTURM, TolminMirko TINTOR, MariborIvan URBANČIČ, LjubljanaAndrej VINDIŠ, PtujIztok VIRJENT, DomžaleAlen VUČKO, RibnicaBorislav ZELINAC, LjubljanaJakec ŽBONTAR ŠKRABA, KoperPeter ŽELE, SežanaZlatko ŽMAVC, MariborAlen ŽRLIČ, KrškoPolkovnikSrečko LISJAKNAČELNIK3225.ODREDBA ŠIFRA 811-1/2006-11POVELJNIKA 11. BZV VRHNIKAZ DNE 14. 4. 2006Na podlagi 62. člena Zakona o obrambiter 2. člena Uredbe o činih in povišanjuv Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS, št. 99/02in 87/05)SE POVIŠATAnaslednja pripadnika stalne sestave:v čin poddesetnika:Vesna TOPLAK, VelenjeSašo ZUPANČIČ, Trbovlje3226.MajorBoris CIMPRIČPOVELJNIKUKAZ ŠIFRA 094-1/2006-5NAČELNIKA POVELJNIŠKO-ŠTABNEŠOLEZ DNE 14. 4. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95) in Ukaza načelnika Centravojaš<strong>ki</strong>h šol o priznanjih, nagra<strong>da</strong>h,<strong>da</strong>rilih in promocijskem materialu Centravojaš<strong>ki</strong>h šol, št. 960-00-2/2000-3 zdne 26. 2. 2000PODELJUJEMpriznanja Poveljniško-štabne šoleslušateljem 10. generacije višjegaštabnega vojaškega izobraževanjain usposabljanja častnic in častnikovSlovenske vojske, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> dosegli najboljšiučni uspeh1. zlati znak Poveljniško-štabne šoleprejme:Igor SKERBIŠ, Slovenska Bistrica2. srebrni znak Poveljniško-štabnešole prejme:Josip BOSTIČ, Brežice3. bronasti znak Poveljniško-štabnešole prejme:Zlatka KNEZ, LaškoPolkovnikStojan ZABUKOVECNAČELNIK3227.UKAZ ŠT. 094-1/2006-6NAČELNIKA POVELJNIŠKO-ŠTABNEŠOLEZ DNE 21. 4. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95) in Ukaza načelnika Centravojaš<strong>ki</strong>h šol o priznanjih, nagra<strong>da</strong>h,<strong>da</strong>rilih in promocijskem materialu Centravojaš<strong>ki</strong>h šol, št. 960-00-2/2000-3 zdne 26. 2. 2000PODELJUJEMpriznanja Poveljniško-štabne šole slušateljem12. generacije štabnega šolanjačastnic in častnikov Slovenske vojske,<strong>ki</strong> <strong>so</strong> dosegli najboljši učni uspeh1. zlati znak Poveljniško-štabne šoleprejme:Vlado TOMAŽIČ, Koper2. srebrni znak Poveljniško-štabnešole prejme:Andrej ŠIJANEC, Ptuj3. bronasti znak Poveljniško-štabnešole prejme:Marjan ZUPANČIČ, KranjPolkovnikStojan ZABUKOVECNAČELNIKO d re d b eS LOV E N S K A VO J S K A 19
O d re d b e3228.UKAZ ŠT. 094-1/2006-7POVELJNIKA NAČELNIKA PŠŠZ DNE 21. 4. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95) in Ukaza načelnika Centravojaš<strong>ki</strong>h šol o priznanjih, nagra<strong>da</strong>h,<strong>da</strong>rilih in promocijskem materialu Centravojaš<strong>ki</strong>h šol, št. 960-00-2/2000-3 zdne 26. 2. 2000PODELJUJEMpriznanji za posebne zasluge ter večletnouspešno delo pri razvoju in delovanjuPoveljniško-štabne šole1. srebrno plaketo PŠŠ:Ljubica JELUŠIČ, FDV, Ljubljana2. bronasto plaketo PŠŠ:Andrej CESTNIK, JesenicePolkovnikStojan ZABUKOVECNAČELNIK3229.UKAZ ŠT. 094-1/2006-8POVELJNIKA NAČELNIKA PŠŠZ DNE 21. 4. 2006Na podlagi 2. člena Pravilnika o priznanjihMinistrstva za obrambo (Ur. list RS,št. 41/95) in Ukaza načelnika Centravojaš<strong>ki</strong>h šol o priznanjih, nagra<strong>da</strong>h,<strong>da</strong>rilih in promocijskem materialu Centravojaš<strong>ki</strong>h šol, št. 960-00-2/2000-3 zdne 26. 2. 2000PODELJUJEMpriznanje za strokovno pomoč in posebnoprizadeven pristop k izvedbi vojaškegaizobraževanja in usposabljanjaslušateljev Poveljniško-štabne šolebronasto plaketo PŠŠ:9. BZO, Cerklje ob Kr<strong>ki</strong>PolkovnikStojan ZABUKOVECNAČELNIK3230.ODREDBA ŠIFRA 811-1/2006-5POVELJNIKA 20. MOTORIZIRANEGABATALJONAZ DNE 26. 4. 2006Na podlagi 62. člena Zakona o obrambi(Ur. list RS, št. 103/04 – ZObr – UBP1)ter 2. in 3. člena Uredbe o činih in poviševanjuv Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS,št. 99/02, 87/05 in 34/06)SE POVIŠAJOnaslednje pripadnice in pripadni<strong>ki</strong> stalnesestave:1. v čin desetnika:Bojan BALAŽEK, Murska SobotaAndrej BARL, Slovenj GradecIstok GOMBOC, Murska SobotaMarko JUS, MariborBoštjan KOLMANČIČ, Murska SobotaAleš OMAN, PtujBoštjan POGOREVC, Slovenske KonjiceMatevž RIBIČ, MariborRobert VIDOVIČ, Maribor2. v čin poddesetnika:Davorin BEZJAK, MariborBorut GABROVEC, DravogradDenis GMAJNIČ, Slovenske KonjiceVera GOLE, KrškoBoris HICTALER, KrškoNatalija JAGER, MariborNatalija KLADNIK, VelenjeBarbara KLANČAR, Slovenska BistricaValentina KLEMENČIČ, DravogradMaja MLAKAR, PtujRudi NEUBAUER, Murska SobotaRenata OSRAJNIK, DravogradIgor PAUŠNER, Murska SobotaMitja POTOČNIK, Slovenske KonjiceAndrej PREŠIČEK, Slovenske KonjiceRobert RAJH, PtujDejan ROJKO, MariborBenjamin VUKALIČ, Ptuj3231.MajorIgor ISKRAČPOVELJNIKODREDBA ŠT. 811-2/2006-1POVELJNIKA 74. OKMB MARIBORZ DNE 5. 5. 2006Na podlagi 62. člena Zakona o obrambi(Ur. list RS, št. 103/04 – UPB) ter 2.,3. in 4. člena Uredbe o činih in poviševanjuv Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS, št.99/02, 87/05)SE POVIŠAJOnaslednji voja<strong>ki</strong> stalne sestave:1. v čin poddesetnika:Mitja CVETKO, MariborSaša DOKL, Murska SobotaMarija KERČMAR, PtujDanijel OBAL, Murska SobotaMatej RAVTER, MariborMatej ŠKOFIČ, PtujAlen VOGRINČIČ, Murska Sobota2. v čin desetnika:Danijel ARIH, Murska SobotaDrago BRAČIČ, MariborRobert HVALEC, MariborGregor JAVNIK, MariborGorazd KARNET, Murska SobotaZdenko KLANJŠČEK, MariborSilvo KOCUVAN, PtujMihael LIPOVEC, Murska SobotaDamijan MARIČ, Murska SobotaGregor MUHIČ, Murska SobotaTomaž MURKO, PtujAleš REPINA, MariborMario SUHIĆ, Murska SobotaAleš ŠTEFANEC, Murska SobotaBoris ŠENVETER, PtujBoštjan VEREŠ, Murska Sobota3. v čin naddesetnika:Bojan JAN, MariborPeter ŽVAJKAR, Maribor3232.MajorIgor CEBEKPOVELJNIKODREDBA ŠT. 811-3/2006-8POVELJNIKA 72. BRZ DNE 15. 5. 2006Na podlagi 62. člena Zakona o obrambi(Ur. list RS, št. 103/04 – UBP) ter 2. in3. člena Uredbe o činih in poviševanju vSlovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. list RS, št. 99/02,87/05)SE POVIŠAJOnaslednji pripadni<strong>ki</strong> stalne sestave:1. v čin poddesetnika:Tilen BRVAR, CeljeGregor MARIČ, DravogradMartin RAJHER, Slovenska Bistrica2. v čin desetnika:Kristjan RITUPER, Murska Sobota3233.PodpolkovnikFriderik ŠKAMLECPOVELJNIKNa podlagi 7. točke 63. člena Zakonao obrambi (Ur. list RS, št. 103/04 –UBP1), ter 9. in 10. člena Uredbe o činihin poviševanju v Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur. listRS, št. 99/02 in 87/05) in Odredbe ministraza obrambo Republike Slovenije,št. 811-6/2006-2 z dne 14. 2. 2006 iz<strong>da</strong>jamODREDBOO POVIŠANJU PODČASTNIKOVSTALNE SESTAVE1. v čin višjega vodnika:Edvin AJDAREVIĆ, LjubljanaPeter BAŠA, SežanaFranc CIZERL, PtujSimon KOSMAČ, TrbovljeRobert KUKOLJ, Murska SobotaBrigita MEDEOT, MariborMirko MEGLIČ, KranjUroš OVSENEK, KranjTone SVETINA, Slovenske KonjiceMarko ZORMAN, Jesenice2. v čin štabnega vodnika:Romana HABJANIČ, PtujViktorija HADNER, MariborStanko JURKOVIČ, OrmožMarko KOSI, Murska SobotaVesna MUHIČ, PostojnaIztok PROSEN, SežanaŠifra: 813-2/2006-10Datum: 15. 5. 20063234.PodpolkovnikFriderik ŠKAMLECPOVELJNIKNa podlagi 7. točke 63. člena Zakonao obrambi (Ur. list RS, št. 103/04 –UBP1), 9. in 10. člena Uredbe o činihin poviševanju v Slovens<strong>ki</strong> vojs<strong>ki</strong> (Ur.list RS, št. 99/02, 87/05 in 34/06) terOdredbe ministra za obrambo RepublikeSlovenije, št. 811-6/2006-2 z dne 14.2. 2006 iz<strong>da</strong>jamODREDBOO POVIŠANJU PODČASTNIKA PPRSv čin višjega vodnika:Jakob MARUŠIČ, Nova GoricaŠifra: 811-5/2006-6Datum: 15. 5. 2006PodpolkovnikFriderik ŠKAMLECPOVELJNIK2 0 S LOV E N S K A VO J S K A
Na<strong>da</strong>ljevanje s 16. stranipribližno 50.000 pregledov in 1000 urgentnih intervencij, s katerimi smo rešiliveliko življenj. Poleg tega smo opravili približno 4000 preventivnih pregledov,4000 laboratorijs<strong>ki</strong>h preiskav, 1000 ur usposabljanj iz prve medicinskepomoči, 1000 ur terenske sanitetne zagotovitve silam Sforja in Euforja ter2000 malih <strong>ki</strong>rurš<strong>ki</strong>h posegov. O našem uspešnem delu priča po<strong>da</strong>tek, <strong>da</strong>smo le pet odstotkov bolnikov napotili na na<strong>da</strong>ljnje zdravljenje v role 2, kar95 odstotkov vseh obolelih in poškodovanih pa smo oskrbeli sami v role 1+.Razlogi za tako vi<strong>so</strong>k odstotek ozdravljenih, <strong>ki</strong> je težko dosegljiv še v Sloveniji,<strong>so</strong> zelo razvita laboratorijska dejavnost, mali <strong>ki</strong>rurš<strong>ki</strong> posegi, uvajanjehitrih testov za postavljanje diagnoz in urgentni odgovor. Pri svojem delusmo bili zelo uspešni, saj smo bili dobro organizirani, opremljeni in izurjeni,poznali pa smo tudi jezik, kar je še posebno pomembno, če delaš v večnacionalnemokolju, zato smo se lahko nemoteno sporazumevali s tujimi bolni<strong>ki</strong>.Med delom smo organizirali tudi redna izobraževanja, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> bila namenjenastrokovnemu izpopolnjevanju in medsebojni izmenjavi izkušenj.Omenili ste, <strong>da</strong> ste skrbeli tudi za zdravstveno varstvo Sarajevčanov, <strong>ki</strong> <strong>so</strong>delali za potrebe pripadnikov mirovnih sil v bazi. Kakšno je stanje na področjuzdravstvenega varstva v tej državi?Zdravstvo je zelo neorganizirano in podkupljivo, sistem zdravstvenega zavarovanjapa deluje zelo slabo. Brezposelnost je velika in ekonoms<strong>ki</strong> stan<strong>da</strong>rdljudi nizek. Večina zdravniš<strong>ki</strong>h storitev se plačuje. Če kdo resno zboli,svojci obolelega običajno najamejo vi<strong>so</strong>ke kredite, <strong>da</strong> lahko plačajo stroškezdravstvenih storitev. Ko smo v sklopu preventivnih pregledov začeli pregledovatilokalno prebivalstvo, <strong>ki</strong> dela v bazi, smo pri njih odkrili veliko kroničnihobolenj, predvsem ščitnice, <strong>ki</strong> jih je bilo v primerjavi z drugimi boleznimi zeloveliko. Precej ljudi je tudi slabokrvnih, kar bi lahko bila posledica uporabestreliva z osiromašenim uranom. Veliko nevarnost predstavljajo maligna oziromarakava obolenja, <strong>ki</strong> smo jih opazili tudi pri pripadni<strong>ki</strong>h mednarodnihmirovnih sil, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> bili <strong>da</strong>lj časa izpostavljeni tej nevarnosti.Bili ste dejavni tudi na humanitarnem področju.V <strong>so</strong>delovanju z zavodom za transfuzijo krvi smo v naši ambulanti organiziralikrvo<strong>da</strong>jalske akcije, s katerimi smo zbrali veliko krvi. Vključili smo se tudiv nekatere druge humanitarne akcije. Višek zdravil in sanitetnega materiala,katerih rok uporabnosti je bil zelo kratek in bi pretekel, če bi jih <strong>vozili</strong> nazaj vSlovenijo, smo ob našem odhodu <strong>da</strong>rovali zavodu za osebe z motnjami vrazvoju, v katerem je 400 oskrbovancev in <strong>ki</strong> deluje izključno od donacij.Sanitetna enota SV se pripravlja na napotitev na Ko<strong>so</strong>vo, kjer SV povečujesvojo navzočnost.Julija bo s transportno četo SV na Ko<strong>so</strong>vo odšla manjša e<strong>ki</strong>pa pripadnikovsanitetne službe SV s sanitetnim vozilom za evakuacijo poškodovanih inobolelih. S poveljnikom angleške baze Slim Line, znotraj katere deluje slovens<strong>ki</strong>nacionalni podporni element (NPE), in vodjo angleškega role 1+ smose dogovorili, <strong>da</strong> bodo naši pripadni<strong>ki</strong> poleg zdravstvene podpore slovens<strong>ki</strong>mvojakom opravljali tudi redno delo v njihovi zdravstveni postaji role 1+,v kateri bodo vključeni tudi v 24-urno dežurno službo. Ko bo SV na Ko<strong>so</strong>vonapotila bataljon ali bataljonsko bojno skupino, bo treba sanitetno službona ravni splošne in nujne medicinske pomoči ustrezno kadrovsko okrepiti,saj je raz<strong>da</strong>lja do role 2 osemkrat večja, kot je bila v BiH. Sanitetna enota SVnaj bi delovala znotraj italijanske baze Villagio Italia v Peći, <strong>ki</strong> je izdelana izzabojnikov, zato uporaba šotorskega sistema za role 1, <strong>ki</strong> ga imamo v SV,ne bi bila ustrezna. Nakup sanitetnih zabojnikov za šest mesecev bi bil zekonomskega vidika neracionalen. Najboljša rešitev je, <strong>da</strong> se z ustreznimsporazumom priključimo italijanskemu role 1, <strong>ki</strong> deluje v tej bazi, o čemersmo se z Italijani že dogovarjali. V okviru tega bi odprli ambulanto za zdravstvenopodporo slovenskega kontingenta, pripadni<strong>ki</strong> sanitetne enote pa bibili vključeni tudi v 24-urno dežurno službo. Tako bi delovali v večnacionalnienoti, kar je pomembno predvsem z vidika doseganja večje interoperabilnosti.Za kakovostno oskrbo našega bataljona bi zadostovala sanitetna enotaSV z osmimi pripadni<strong>ki</strong> in sanitetnima voziloma.Kako ocenjujete sistem organiziranosti sanitetne oskrbe na ravni role 1 vmirovnih operacijah in s čim imate težave?Obstoječa oblika organiziranosti ni več ustrezna. Do bataljonske ravni je namrečzdravstvena podpora nacionalna odgovornost, zato za organiziranostdela in opremljenost poskrbi posamezna država. To področje bo treba spremeniti,saj z<strong>da</strong>j nastanejo velike razlike med njenimi članicami v organizacijidela in opremljenosti. Sanitetne enote bi se morale združevati in postati večnacionalne,pri čemer bo treba določiti najmanjši del opreme, <strong>ki</strong> bo združljiv,<strong>da</strong> bi enota lahko dosegla nujno raven interoperabilnosti.Marko PišlarFoto: Bruno Toič95 percent of patients were given all necessary medicalcare by Slovenian medical per<strong>so</strong>nnelOn Wednes<strong>da</strong>y, 31 May, at the Šentvid barracks there was a line-upof the members of the Slovenian Armed Forces’ medical unit that afterseven years of service in the Role-1 medical facility in the militarybase Butmir near Sarajevo returned from the EUFOR peace-operation inBosnia and Herzegovina. More than 130 members of the SAF MedicalCorps and representatives of civilian medical institutions served in theSlovenian medical unit, in 13 contingents. The commander of the fivemedical platoons of the SAF, Major Dr. Andrej Likar, Specialist in GeneralMedicine, from the Military Medical Unit, points out that throughits medical work the SAF Medical Corps has gained great internationalreputation and precious experience, which it will be able to use al<strong>so</strong> inits work in Ko<strong>so</strong>vo, where next month – together with members of theSAF Transportation Company – a small team of the SAF Medical Corpswill go to look after the health of the Slovenian <strong>so</strong>ldiers there.I n te r v j uS LOV E N S K A VO J S K A 21
I z v o j a š ke g a ž i v l j e n j aE<strong>ki</strong>pa SV na preizkušnjiLa Patrouille des Glaciers 2006Na vojaš<strong>ki</strong> vzdržljivostni preizkušnji LaPatrouille des Glaciers (PDG) v švicars<strong>ki</strong>hAlpah, na kateri je treba čim hitrejepriti od Zermatta do Verbiera, je letoszmagala francosko-italijanska e<strong>ki</strong>pa, vkateri <strong>so</strong> bili Stephane Brosse, PatrickBlanc in Guido Giacomelli. S ča<strong>so</strong>m6:18:48 <strong>so</strong> postavili nov rekord in zadobrih devet minut premagali najbližjezasledovalce. E<strong>ki</strong>pa Slovenske vojskepod vodstvom nadporočnika MiheKuharja je dosegla 116. mesto med484 e<strong>ki</strong>pami, <strong>so</strong>delovali pa <strong>so</strong> štabnivodnik Tomaž Perše, višji vodnik RajkoLotrič, desetnik Sebastjan Šilar in štabnivodnik Marko Pogorevc.O prvi poti na tekmovanje <strong>da</strong>ljnega leta 1996 semnapisal tole: »Kombi požira dolge <strong>ki</strong>lometre po italijans<strong>ki</strong>ravnini, mi pa z nestrpnostjo pričakujemoprve gore na meji, <strong>da</strong> vidimo, kakšne razmere zatekmovanje bomo imeli.« Ena<strong>ki</strong> občut<strong>ki</strong> nas prevzemajotudi tokrat in po nekajurni vožnji smo obpogledu na gore nad Aosto srečni. Razmere <strong>so</strong>odlične, snega je dovolj.V vojašnici v Sionu smo imeli s člani drugih e<strong>ki</strong>pprvi sestanek z vodjo pripravljalnega tabora polkovnikomLaubertom, nato pa smo se odpravili vgore nad Zermattom. Naš cilj je bilo prilagajanjena razmere na višini približno 3500 metrov inosvojitev kakega štiriti<strong>so</strong>čaka. Idealne snežnerazmere, dobra fizična pripravljenost in trma <strong>so</strong>poplačani, ko stopimo na vrh najvišje gore v Švici,4633 metrov vi<strong>so</strong>ke Difurspitze. V resnici na vrhstopijo Tomaž, Rajko in Sebastjan, z Mihom pa sezadovoljiva s staro frazo, <strong>da</strong> gora ni hotela, in seobrneva malo pod vrhom. Naslednje jutro takojodsmučamo po ledeniku proti dolini. Strmo pobočjepod kočo preseneti s poledenelim snegom,to<strong>da</strong> robni<strong>ki</strong> smuči dobro držijo. Tu in tam poskočimočez skale in zdi se, <strong>da</strong> smo v petih minutahvaje postali pravi strokovnja<strong>ki</strong>, to<strong>da</strong> neprijetenpadec po skoku čez skalo me kmalu prepriča, <strong>da</strong>še nisem strokovnjak za skoke. Po ledeniku se odpravimoskozi ožino Mlin. Snega počasi zmanjkujein tik pod nami se že kažejo obron<strong>ki</strong> Zermatta.Vrnemo se v vojašnico, utrujeni, to<strong>da</strong> veseli zaradiVojaška alpinista na najvišjem vrhu AljaskeDva člana alpinistične odprave SV, in sicer vrhuns<strong>ki</strong> alpinist Marko Prezelj ter setnik Matej Bizjak, sta v ponedeljek, 5. junija, osvojila 6195 metrov vi<strong>so</strong>k vrh Severnepodde-Amerike Denali oziroma Mount McKinley, kar je bil glavni cilj alpinistične odprave.Vrh sta poskusila osvojiti še dva člana odprave, ven<strong>da</strong>r sta zaradi neugodnih vremens<strong>ki</strong>h razmerobtičala približno 200 metrov pod vrhom, potem pa sta se varno vrnila v bazni tabor na višino4400 metrov. Pripadni<strong>ki</strong> alpinistične odprave se ob primernih vremens<strong>ki</strong>h razmerah javljajo preksatelitskega telefona dežurnemu v 132. GORB. Večina članov odprave je ob aklimatizacijs<strong>ki</strong>hvzponih že presegla 5000 metrov. Ena do dve navezi še nameravata opraviti plezalni vzpon poVzhodnem grebenu na vrh Denalija, vzpon čez Cassinov raz, <strong>ki</strong> je tehnično najbolj <strong>zahteve</strong>n, pabo verjetno opravila ena naveza, kar je odvisno predvsem od počutja in vremens<strong>ki</strong>h razmer. Članiodprave se bodo v Slovenijo vrnili 28. junija.Poročnica Klavdija Benet2 2 S LOV E N S K A VO J S K A
uspešnega privajanja na tamkajšnje razmere. Naslednjega dne smo spet navišini približno 3000 metrov in vadimo vzpon s smučmi v navezi. Odlično namgre in tudi s smučanjem navzdol, pri čemer smo vsi trije navezani na eno vrv,nimamo težav. Le še dva dneva sta ostala do tekme, zato sledijo počitek, pitjein požiranje ogljikovih hidratov.Naslednji <strong>da</strong>n je tako kratek, <strong>da</strong> se niti ne zavemo, kako hitro mine in že je tu<strong>da</strong>n D. Zjutraj pregle<strong>da</strong>mo opremo in vse je pripravljeno za tekmovanje. Ležimona posteljah, ura bo kmalu deset zvečer. Čez nekaj trenutkov zaslišimopok pištole. Prve e<strong>ki</strong>pe <strong>so</strong> startale. Tečemo na balkon. Izza Zermatta se vijekolona lučk, <strong>ki</strong> se premika proti vznožju Matterhorna. Nekaj časa smo tiho,nato počasi pripravimo zadnje dele opreme in malo po 23. uri se odpravimoproti startu.»Naj se postavimo naprej ali je bolje startati nekoliko počasneje in prihranitinekaj moči?« se sprašujemo. Ne, hranjenje moči ni taktika, <strong>ki</strong> si jo želimo. Prešineme misel prijatelja Srečka, <strong>ki</strong> mi je že dolgo tega pove<strong>da</strong>l, kako se tekmuje.Ko tekmuješ za SV, startaš »do dile«, potem pa do<strong>da</strong>jaš do konca tekme.Razmišljanje pre<strong>ki</strong>ne stisk rok in hip za tem pok pištole.Polnočni mir na uličicah Zermatta pre<strong>ki</strong>ne topotanje nog približno 300 tekmovalcev,<strong>ki</strong> startajo skupaj z nami. Začetni tempo je nevzdržen. Kot <strong>da</strong> bi bilopred nami le deset in ne 100 <strong>ki</strong>lometrov. Ne smemo kar tako izgubljati mest,zato sledimo prvim e<strong>ki</strong>pam. Noč je mirna in le malo prši, ko <strong>so</strong>pihamo protiprvi kontrolni toč<strong>ki</strong>. Dirjamo v klanec in naenkrat se mi zazdi, <strong>da</strong> <strong>so</strong> prve e<strong>ki</strong>pekrenile preveč desno. V <strong>so</strong>ju čelne svetilke poleg sebe vidim Bolgara, <strong>ki</strong> ga poznamže s prejšnjih tekmovanj. Hitro ugotoviva, <strong>da</strong> moramo po drugi poti. Članinajinih e<strong>ki</strong>p sledijo in kar ne morem verjeti, ko prispemo na točko, kjer na nogenatikamo smuči. Okoli nas sta le dve e<strong>ki</strong>pi, o drugih nobene sledi. Krasno!Na<strong>da</strong>ljujemo po ledeniku proti toč<strong>ki</strong>, kjer je prva ča<strong>so</strong>vna omejitev. Rajc in Sebastjanse zdita neverjetno močna, ko s smučmi na nogah grizemo v prvopravo strmino. Čeprav je za nami že ti<strong>so</strong>č višins<strong>ki</strong>h metrov vzpona, je njunodihanje enakomerno. »Spet bom trpel,« si rečem, ko spoznavam moč prijateljevv e<strong>ki</strong>pi. Močna svetloba reflektorjev na kontrolni toč<strong>ki</strong> pre<strong>ki</strong>ne moje razmišljanjein hip za tem se navežemo na vrv. Skupaj navezani se vzpenjamodo višine 3650 metrov, nato pa hitro navezani odsmučamo v dolino. Nočnosmučanje treh, navezanih na vrv, v <strong>so</strong>ju čelnih svetilk je le za sladokusce.Padci <strong>so</strong> običajni in čeprav tekmuješ, se od časa do časa do <strong>so</strong>lz nasmejišvragolijam nekaterih e<strong>ki</strong>p.Za grebenom vzhodnih štiriti<strong>so</strong>čakov se počasi <strong>da</strong>ni, ko prismučamo na polovicotekme. Tu je edini kraj, kjer je cesta tako blizu, <strong>da</strong> je mogoča oskrba tekmovalcev.Drugje moraš imeti veliko e<strong>ki</strong>po pomočnikov, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> se spo<strong>so</strong>bni ssmučmi povzpeti na tri ti<strong>so</strong>č in več metrov vi<strong>so</strong>ke prelaze, <strong>da</strong> lahko pomagajoe<strong>ki</strong>pam. Tega si mi ne moremo privoščiti, zato moramo nositi osem <strong>ki</strong>logramovtežje nahrbtnike kot najboljše e<strong>ki</strong>pe.Spet me odnaša v svet popolnosti. Še naprej dihamo kot nori proti naslednjemuprelazu. Tempo se je že <strong>da</strong>vno upočasnil. Telo in mišice je mlečna <strong>ki</strong>slinatako preplavila, <strong>da</strong> bolečin ne čutimo več, ko se po stopnicah, vklesanih vsneg, prebijamo do ozkega preho<strong>da</strong> v grebenu. Hribovci takemu prehodupravimo škrbina. Spust na drugo stran gore je nekaj boljšega. Zaradi pomanjkanjasnega je organizator pritrdil približno 150 metrov dinamičnih vrvi, pokaterih se spuščamo skupaj z drugimi tekmovalci. Upam, <strong>da</strong> <strong>so</strong> varovališča,<strong>ki</strong> <strong>so</strong> jih napravili na začetku vrvi, dobra, saj nas bo sicer vseh sto na vrvi odneslov dolino.Smuka proti največjemu jezu v švicars<strong>ki</strong>h Alpah je naporna. Zelo trd sneg,skoraj leden, v mlahavih mišicah nalaga do<strong>da</strong>tno <strong>ki</strong>slino. Peče, peče! Kmalusmo na dolgi preč<strong>ki</strong>, <strong>ki</strong> nas vodi proti naslednji kontrolni toč<strong>ki</strong>, od koder seje treba povzpeti le še ti<strong>so</strong>č višins<strong>ki</strong>h metrov. Za teh pet <strong>ki</strong>lometrov uporabimodrsalno tehniko, <strong>ki</strong> je hitrejša, to<strong>da</strong> zahteva še več moči. Na strminah nadnami opazimo gle<strong>da</strong>lce, <strong>ki</strong> z zvonci bučno navijajo in tako pripomorejo, <strong>da</strong>se težke noge še premikajo v precej spodobnem tempu. Vzpon po približno600 stopnicah, izkopanih v sneg, pred njihovimi očmi je podoben prizoru izfilma Ben Hur.Z Rajcem sva v gneči na vrhu. Ne vidim Sebastjana, zato vprašam: »Kje jetamal?« »Takoj za nama je bil. Ne boj se, ta zver bo kmalu tu,« mi reče, ko nanoge pripenja smuči. Hip za tem opaziva Sebastjana, mu ponudiva pijačo inže smučamo. To gre pa res hitro. Saj ne vem, ali noge ni<strong>so</strong> spo<strong>so</strong>bne nadziratihitrosti ali pa res želimo priti na cilj tako hitro. Difuzna svetloba na grbinahoteži spust.V kotanji pod zadnjim 200-metrs<strong>ki</strong>m vzponom je veliko gle<strong>da</strong>lcev. Le še nekajkorakov nas loči, <strong>da</strong> dosežemo zadnji vrh preizkušnje. Tomaž, <strong>ki</strong> je bil tokratv rezervi in pomočnik v e<strong>ki</strong>pi, nas na vrhu čaka z napot<strong>ki</strong>, kje naj smučamozadnjih 1500 metrov v dolino. To je približno toliko kot s Kre<strong>da</strong>rice v Krmoali Vrata. Zato nam napot<strong>ki</strong> Tomaža zelo koristijo. Ko po najkrajši možni potidrvimo po južnem spomla<strong>da</strong>nskem snegu v dolino, se kar naenkrat pojavijotežave z desno nogo. Robnik zagrabi in sledi padec, podoben tistemu HermanaMaierja na olimpijs<strong>ki</strong>h igrah pred nekaj leti. Še nekaj zavojev do doline,potem pa po asfaltu skozi vas.Na tabli ob sebi opazimo napis, <strong>da</strong> je do cilja še <strong>ki</strong>lometer. Za ogrado je vseveč gle<strong>da</strong>lcev, <strong>ki</strong> nas bučno spodbujajo. V plastičnih turnosmučars<strong>ki</strong>h čevljihtečemo, kolikor je mogoče hitro, to<strong>da</strong> ciljne črte ni in ni. Vsega imamo že dovolj,ko za ovinkom končno zagle<strong>da</strong>mo cilj. Še nekaj korakov in konec je. Miha,šef e<strong>ki</strong>pe, teče nasmejan proti nam in nam čestita: »To, fantje, bravo. Najboljšičas do z<strong>da</strong>j ste dosegli!« Veselimo se z njim in Tomažem. Ne vem, česa smo zRajcem in Sebastjanom bolj veseli, rezultata ali <strong>da</strong> smo ponovno zmogli pritiv cilj.Marko PogorevcFoto: Rajko LotričA team of the Slovenian Armed Forces on the 2006 “LaPatrouille des Glaciers” s<strong>ki</strong>-mountaineering raceThis year, the military s<strong>ki</strong>-mountaineering endurance-test La Patrouilledes Glaciers (PDG) in the Swiss Alps, in which the participants haveto get as quickly as possible from Zermatt to Verbier, was won by theFrench-Italian team consisting of Stephane Brosse, Patrick Blanc, andGuido Giacomelli. With a time of 6 hours 18 minutes and 48 seconds,they were more than nine minutes faster than the second-place team,and set a new record. Among the 484 participating teams, the team ofthe Slovenian Armed Forces, led by First Lieutenant Miha Kuhar, took116th place; the other members of the team were Staff Sergeant TomažPerše, Master Sergeant Rajko Lotrič, Corporal Sebastjan Šilar, and StaffSergeant Marko Pogorevc.I z v o j a š ke g a ž i v l j e n j aS LOV E N S K A VO J S K A 23
Z a š č i ta i n re š e v a n j eDelegacija URSZR obiskala EstonijoGeneralni direktor URSZR Bojan Žmavc je bil od 4. do 6. junija zdelegacijo na uradnem obisku v Upravi za reševanje RepublikeEstonije. Slovensko delegacijo <strong>so</strong> seznanili s tamkajšnjo organiziranostjosistema varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami,predstavili <strong>so</strong> ji organiziranost državne enote za hitro posredovanjeob naravnih ali drugih nesrečah ter najpomembnejšeustanove sistema. Generalna direktorja obeh ustanov sta govorilatudi o možnostih <strong>so</strong>delovanja na tem področju.Estonska Uprava za reševanje je organ notranjega ministrstva, pristojen zapripravo zakono<strong>da</strong>jnih aktov, ocene ogroženosti ter načrtovanje zaščite, reševanjain pomoči, organizacijo in usklajevanje reševalnih služb ter sistemaopazovanja, obveščanja in alarmiranja, nadzor nad požarno varnostjo ter zaiskanje, odstranjevanje in uničenje neeksplodiranih ubojnih sredstev (NUS).V estons<strong>ki</strong> reševalni službi delujejo estonska Uprava za reševanje s štirimi podrejenimiregijs<strong>ki</strong>mi reševalnimi centri in štirimi centri za obveščanje. Reševalneaktivnosti neposredno opravlja tudi center za eksplozivna ubojna sredstva,<strong>ki</strong> organizacijsko <strong>so</strong>di k upravi. Večina operativnih enot zaščite, reševanja inpomoči je organizirana na županijs<strong>ki</strong> oziroma okrajni ravni, tako <strong>da</strong> estonskaUprava za reševanje administrativno-tehnično podpira operativne aktivnosti naterenu in ob večjih nesrečah, <strong>ki</strong> presegajo zmožnosti učinkovitega ukrepanja inobvladovanja županijske ravni, prevzame poveljniške in usklajevalne aktivnosti.Pod poveljstvom estonske Uprave za reševanje je organizirana le državnaenota za hitro posredovanje, <strong>ki</strong> se aktivira ob večjih nesrečah doma ali v tujini.Štirje reševalni centri, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> v neposredni pristojnosti estonske Uprave za reševanje,delujejo po vsej državi. Opravljajo preventivne aktivnosti pred naravnimiin drugimi nesrečami, reševalne aktivnosti, nadzor nad požarno varnostjo terprevzamejo upravljanje ob naravnih in drugih nesrečah.Estonija je leta 2000 uvedla enotno evropsko telefonsko številko za klic v sili,torej številko 112, na katero se javi dežurni operater v centru za obveščanje,<strong>ki</strong> deluje štiriindvajset ur na <strong>da</strong>n. Centri za obveščanje združujejo aktiviranjeustrezne reševalne službe in službe nujne medicinske pomoči. Za druge <strong>so</strong>cialnetežave državljanov ima center številko 1345, s čimer je razbremenjenaštevilka 112. Centri za obveščanje sprejemajo klice v sili, določajo obseg nesreče,aktivirajo ustrezne reševalne službe in usklajujejo na<strong>da</strong>ljnje aktivnostireševalnih služb.Estons<strong>ki</strong> regijs<strong>ki</strong> center za obveščanje aktivira gasilsko in drugereševalne službe kot tudi reševalno službo nujne medicinske pomoči.Prikaz opreme estonske enote za hitro posredovanje, <strong>ki</strong> se aktivira obnaravni ali drugi nesreči v državi in zunaj njePoleg centrov za obveščanje deluje tudi center za eksplozivna ubojna sredstvas štirimi operativnimi skupinami, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> v štirih regijs<strong>ki</strong>h reševalnih centrih. Glavnenaloge strokovnjakov operativnih skupin <strong>so</strong> odstranjevanje in uničevanjeNUS ter drugih eksplozivnih teles, ukrepanje ob sumu ali neposredni grožnji zbombo oziroma drugega eksplozivnega telesa ter varovanje pomembnih osebpred nevarnostmi že navedenih groženj.Izobraževanje in usposabljanje prihodnjih pripadnikov reševalnih služb potekana višji reševalni šoli znotraj akademije za nacionalno varnost, <strong>ki</strong> delujev okviru Ministrstva za notranje zadeve. Kandi<strong>da</strong>ti višje reševalne šole lahkopridobijo višjo izobrazbo za gasilskega inženirja, znanje za operaterja v centruza obveščanje oziroma izpopolnjujejo drugo specialistično znanje s tega področja.V državni enoti za hitro posredovanje je več modularno oblikovanih reševalnihskupin, <strong>ki</strong> lahko opravljajo različne aktivnosti zaščite, reševanja in pomoči, polegtega pa jih lahko pošljejo v drugo državo v desetih do štiriindvajsetih urah.Enota je <strong>so</strong>delovala že v več mednarodnih vajah zaščite in reševanja ter v 12mednarodnih reševalnih in humanitarnih operacijah po svetu.Generalna direktorja obeh ustanov sta kot morebitni področji <strong>so</strong>delovanja opozorilana reševanje s pomočjo plezalne vrvne tehnike, <strong>da</strong>janje reševalne in humanitarnepomoči državi, <strong>ki</strong> jo je prizadela naravna ali druga nesreča, pošiljanjedržavne enote za hitre intervencije v tujino, na področje (ne)eksplodiranihubojnih sredstev ter sistem opazovanja, obveščanja in alarmiranja. Generalnadirektorja sta se strinjala, <strong>da</strong> lahko <strong>so</strong>delovanje poteka v okviru programa izmenjavestrokovnjakov Evropske unije.Gregor Volaj2 4 S LOV E N S K A VO J S K A
S t ro ko v n e te m eKongo –velika dežela veli<strong>ki</strong>h težav? (1. del)Država, <strong>ki</strong> se s svojimi 2,3 milijona kvadratnih <strong>ki</strong>lometrovpovršine in 57 milijoni prebivalcev uvršča na 12.oziroma na 22. mesto med 194 državami sveta, senenehno srečuje tako z notranjimi težavami kot obmejnimispori s <strong>so</strong>sednjimi državami. Uradno najboljrevna afriška država, kjer BDP na prebivalca dosegakomaj 120 dolarjev in kjer je več kot milijon ljudi okuženihz viru<strong>so</strong>m HIV oziroma naj bi jih v prihajajočihletih zaradi aidsa na leto umrlo okoli 100.000, samani spo<strong>so</strong>bna rešiti notranjih težav (Šehić, 2005: 55).Razlogi zanje segajo <strong>da</strong>leč v zgodovino, bistvena dejavnikapa sta bila kolonializem in izkoriščanje tegaobmočja. Letošnje volitve naj bi bile prelomne, saj naj bi znjimi oblast po državnih u<strong>da</strong>rih prevzela legalno izvoljenaoblast. Tako naj bi se tudi v DRK začelo obdobje miru,varnosti in vsaj postopnega gospo<strong>da</strong>rskega razvoja.Prav zaradi teh razlogov <strong>so</strong> se tudi države v Evropioziroma članice EU pridružile prizadevanjem OZNin Afriške unije (AU) ter ponudile pomoč, predvsemz vidika varnosti, pri izvedbi volitevter oblikovanju na volitvah izvoljenihdržavnih struktur. Med njimi je tudiRepublika Slovenija.Predkolonializacijsko obdobje KongaČeprav se pisna zgodovina Konga začenja šele s prihodom evrops<strong>ki</strong>hkolonizatorjev Portugalcev na ozemlje osrednje Afrike ali kotline rekeKongo, sega zgodovina poselitve precej v zgodovino. Kljub temu <strong>so</strong> Portugalciv zapisih iz leta 1483 že predstavili to območje, kjer je centralizira-Demokratična republika Kongo (DRK),več kot tri desetletja znana pod imenomZaire, je kljub številnim prizadevanjemmednarodne skupnosti in regionalnihafriš<strong>ki</strong>h organizacij ponovno na naslovnicahčasnikov kot najbolj potencialnosredišče nove državljanske vojne. Žez<strong>da</strong>j poteka ena najbolj žalostnih zgodb<strong>so</strong>dobnega človeštva, saj vsako minutoumre prebivalec DRK.no oblast predstavljal kralj, <strong>ki</strong> je imel svojo prestolnicoM’banza Kongo ne<strong>da</strong>leč od <strong>da</strong>našnje prestolniceKinshase. Kraljestvo Kongo ali država naro<strong>da</strong> Bakongaje bila že v 15. stoletju redko poseljena, urbanoprebivalstvo pa je predstavljalo približno 25 odstotkov,kar priča o kmetijs<strong>ki</strong>h presež<strong>ki</strong>h in dobro razvitihtrgovs<strong>ki</strong>h poteh. Bistven dohodek kraljestva Kongo jebilo izkoriščanje bakra in njegova obdelava ter s todejavnostjo povezana dobro razvita obrt.Prihod Portugalcev na obalo Kraljestva Kongo jezaznamovalo pokristjanjevanje domačinov in hkratiposredno oblikovanje nadzora nad kraljevo dinastijov Kongu. Pokristjanjevali <strong>so</strong> misijonarji, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> hkratiorganizirali in vodili sistem izobraževanja teropismenjevali prebivalce 1 . To je tudi razlog, <strong>da</strong> je<strong>da</strong>nes več kakor 70 odstotkov prebivalcev pripad-nikov krščanske vere, in sicer 50 odstotkov rimokatolikovter 20 odstotkov protestantov. Do prvih napetostimed Portugalsko in Kongom je prišlo že v 17. stoletju,ko se je portugals<strong>ki</strong> guverner v Angoli s pomočjo lokalnihin podrejenih plemen v Kongu vmešal v vojno zadestabilizacijo centralne oblasti v Kongu. Zaradi boljšeoborožitve in obsežnega ozemlja, <strong>ki</strong> ga kraljevi vojs<strong>ki</strong>ni uspelo nadzorovati, <strong>so</strong> bili Portugalci uspešni.Ko je bil v spopadih ubit kralj Konga, <strong>so</strong> se začelispopadi med posameznimi klani za prevlado, to paje vodilo v popolno razdrobljenost države in dolgotrajnodržavljansko vojno. Takšne razmere <strong>so</strong> izkoristili Portugalciin začeli izkoriščati naravno bogastvo, in sicerS LOV E N S K A VO J S K A 25
S t ro ko v n e te m ebaker ter zlato, poleg tega pa predvsem sužnje, katerihtrgovina se je ob koncu 17. stoletja zelo razširilain dosegala deportacije nekaj ti<strong>so</strong>č sužnjev na<strong>da</strong>n (Thornton, 1983: 89–104). V teh razmerah jebilo kraljestvo Konga ponovno obnovljeno, ven<strong>da</strong>rnikoli več povsem avtonomno. Vla<strong>da</strong>rji <strong>so</strong> bili prisiljeniv vazals<strong>ki</strong> odnos predvsem do Portugalcev,hkrati pa se notranje razmere oziroma državljanskevojne še ni<strong>so</strong> končale. Razlog je bila nemočvla<strong>da</strong>rja, <strong>da</strong> bi obnovil oblast, kar <strong>so</strong> izkoriščalimočni posamezni<strong>ki</strong> in se nenehno spopa<strong>da</strong>li zaprestol. Na berlins<strong>ki</strong> konferenci v letih 1884–1885je bila u<strong>so</strong><strong>da</strong> kraljestva Konga dokončno določena.Ozemlje nek<strong>da</strong>nje države je bilo tudi formalnoin upravno razdeljeno med tri kolonizatorje, in sicerPortugalsko, tako imenovano Svobodno državoKongo ali Belgijo ter Francijo.nadzoru tega ozemlja, zato je bila Belgija kot sicermajhna evropska država najbolj primerna rešitev.Hkrati je Leopold II. vsem omenjenim državam ponudildvostransko <strong>so</strong>delovanje, predvsem pa veli<strong>ki</strong>zkupiček za <strong>so</strong>razmerno majhen vložek, če muomogočijo vodenje tega območja. Diplomats<strong>ki</strong> pogovori<strong>so</strong> bili nato tudi formalizirani leta 1884 namednarodni konferenci v Berlinu, kjer je bilo ozemljeosrednje Afrike razdeljeno med Francijo, <strong>ki</strong> jedobila območje <strong>da</strong>našnjih držav Kongo-Brazavillein Centralnoafriške republike (666.000 kvadratnih<strong>ki</strong>lometrov), Portugalsko, <strong>ki</strong> ji je pripadlo območje<strong>da</strong>našnje Angole (909.000 kvadratnih <strong>ki</strong>lometrov),in Svobodne države Kongo (2344.000 kvadratnih<strong>ki</strong>lometrov) pod protektoratom belgijskega kraljaLeopol<strong>da</strong> II., <strong>ki</strong> tudi <strong>da</strong>nes predstavlja DR Kongo.Leopold II. je tako postal vla<strong>da</strong>r in celo lastnikozemlja (obstajale ni<strong>so</strong> nikakršne ustavnopravneali druge zakonske norme za upravljanje tegaozemlja), <strong>ki</strong> je bilo 76-krat večje od Belgije in je imelopribližno 30 milijonov prebivalcev, ne <strong>da</strong> bi obiskalto območje. Leta 1885 je kralj Leopold II. tudidejansko postal kralj nove države, saj je belgijs<strong>ki</strong>parlament sprejel zakon o per<strong>so</strong>nalni uniji Belgije sSvobodno državo Kongo, pri čemer je imel kralj popolnoavtonomijo pri vla<strong>da</strong>nju, v zameno pa novoozemlje za Belgijo ni smelo predstavljati nikakršnegafinančnega bremena.Ven<strong>da</strong>r se to kljub ostremu režimu Leopol<strong>da</strong> II. nizgodilo. Do leta 1900 Svobodna država Kongoni bila spo<strong>so</strong>bna preživeti, zato je belgijs<strong>ki</strong> kraljpridobival denar v obli<strong>ki</strong> po<strong>so</strong>jil tudi iz državnegaproračuna. Takoj po prevzemu oblasti <strong>so</strong> sledilereorganizacije v Svobodni državi Kongo. Ozemljeje bilo razdeljeno na 14 upravnih distriktov, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> sedelili na upravna območja in slednja na posameznesektorje (Lugan, 2003: 99–101). Tako centraliziranaoblast je bila do<strong>da</strong>tno utrjena z namestitvijoizključno Belgijcev in Evropejcev na vse upravne položaje.Ozemlje je bilo podržavljeno in razglašenoza svobodno ne glede na prejšnjo poselitev lokalnegaprebivalstva. Kralj Leopold II. je nato ozemljepo načelu srednjeveškega fev<strong>da</strong>lizma podeljeval vkoncesije od 10 do 15 let in dovoljeval izkoriščanjeKongo in kolonializemZaradi zelo tež<strong>ki</strong>h geografs<strong>ki</strong>h pogojevza življenje je potekalo raziskovanje območjareke Kongo in posledično ozemljanek<strong>da</strong>njega kraljestva Konga počasi.Prav to ozemlje afriške celine je bilo zadnjevneseno na evropske zemljevide. RaziskovalcaLivingstone in Stanely sta posvojih potovanjih predstavila dokončnopodobo Konga kot zadnje še neizkoriščenoin nekolonizirano območje v Afri<strong>ki</strong>.Predvsem Stanely je v Evropi predstavljalKongo kot veliko gospo<strong>da</strong>rsko priložnostevrops<strong>ki</strong>h držav, ven<strong>da</strong>r jih je bila večina zadržana.Območje je bilo negostoljubno, predvsem pa nibilo natančnih po<strong>da</strong>tkov in dokazov o nahajališčihrudnega bogastva oziroma bi bilo treba vložiti zeloveliko denarja, <strong>da</strong> bi prinašalo koristi. Za belgijskegakralja Leopol<strong>da</strong> II., <strong>ki</strong> je vla<strong>da</strong>l v ustavni monarhijiin ni imel dejanske oblasti, je bila to priložnostza kraljevino Belgijo. Bil je prepričan, <strong>da</strong> bi Belgijalahko s pomočjo izkoriščanja kolonialnega ozemljapostala bogata in predvsem pomembnejšadržava v Evropi in svetu. Belgijska vla<strong>da</strong> takšnimnačrtom ni bila naklonjena, zato se je kralj odločil,<strong>da</strong> bo oblikoval svojo kolonijo. Izbral si je ozemljeKonga. Leta 1876 je prav s tem namenom zaposlilraziskovalca Stanleyja pod pretvezo, <strong>da</strong> bo financiralgradnjo 1600 <strong>ki</strong>lometrov dolge železniške progeod Atlantskega oceana v notranjost kongovskekotline. Stanely je s pomočjo pogajanj med posameznimiplemeni in nasilno kupoval zemljišča terpočasi oblikoval meje nove države v osrednji Afri<strong>ki</strong>,katere lastnik je bil kralj.Ko <strong>so</strong> se tudi druge kolonialne sile začele zave<strong>da</strong>tipomena kongovske kotline, je kralj Leopold II. s pomočjodiplomacije uspešno sprl med seboj evropskevelesile, in sicer Nemčijo, Veliko Britanijo, Portugalskoter Francijo. Ni se jim uspelo dogovoriti otako zakupljenega ozemlja. Prebivalstvo Konga jebilo zasužnjeno, njim odvzeto ozemlje pa je bilonamenjeno izključno za plantaže in druge oblikeizkoriščanja (nenadzorovani pose<strong>ki</strong> lesa).Sledila je lakota, saj si domačini ni<strong>so</strong> mogli in smelipridelovati hrane zase. To še ni bilo dovolj. Kralj jenato oblikoval svojo 259.000 kvadratnih <strong>ki</strong>lometrovveliko državo znotraj kolonije, njeni dohod<strong>ki</strong> pani<strong>so</strong> bili del belgijskega proračuna, temveč <strong>so</strong> biliprihod<strong>ki</strong> kralja. Dobič<strong>ki</strong> belgijskega kralja ni<strong>so</strong> bilinikoli razkriti, je pa po nekaterih predvidevanjih vnekaj letih postal najbogatejši evrops<strong>ki</strong> vla<strong>da</strong>r. TudiBelgija je bila deležna veli<strong>ki</strong>h dobičkov (Congo FreeState, 2006: 2-4).Izkoriščanje Konga je bilo tako obsežno in temeljito,<strong>da</strong> <strong>so</strong> se na to odzvale druge kolonialne velesile 2 .Režim belgijskega kralja je namreč povzročil pravodemografsko katastrofo. Nacionalizacijo zemlje inuničenje vasi ter entitet, <strong>ki</strong> se ni<strong>so</strong> bile pripravljeneodpove<strong>da</strong>ti svojemu življenjskemuokolju, lahko označimo kot genocidnadejanja. Avtorji navajajorazlične po<strong>da</strong>tke pri številu ubitihin pohabljenih domačinov, vsi panavajajo od štiri do osem milijonovljudi. Milijone invalidov, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> jih zaseboj pustili kazens<strong>ki</strong> odredi, nihčene šteje več. Pritisk Velike Britanije jebil tako velik, <strong>da</strong> je bil režim Leopol<strong>da</strong>II. leta 1908 preklican oziroma<strong>da</strong> je vodenje kolonialnih posestiprevzel belgijs<strong>ki</strong> parlament – ozemlje Konga je bilotudi uradno anektirano kraljevini Belgiji (Hochschild2002, 97). Pou<strong>da</strong>riti je treba, <strong>da</strong> se s tem izkoriščanjeni končalo. Kolonija belgijskega Kongaje postal edini primer v kolonialni zgodovini, pri katerem<strong>so</strong> bili vlož<strong>ki</strong> države lastnice v kolonijo, torejgradnja nujne infrastrukture in administrativnegaaparata, nižji od pridobljenih sredstev iz izkoriščanjakolonialnega ozemlja.Dekolonizacija Konga in nastanek ZairaKljub vzpostavitvi bolj preglednega sistema upravljanjaozemlja belgijskega Konga se stanje za domačineni bistveno spremenilo. Kolonijo je vodilkraljevi guverner, <strong>ki</strong> ga je neposredno nadziralbelgijs<strong>ki</strong> parlament, ven<strong>da</strong>r <strong>so</strong> bili v upravnem aparatuizključno belci oziroma Belgijci. Prve reforme,<strong>ki</strong> <strong>so</strong> napovedovale postopno demokratizacijo, <strong>so</strong>bile uveljavljene po koncu druge svetovne vojne in<strong>so</strong> že napovedovale neizprosen boj za oblast medetničnimi skupinami v Kongu. Z zmanjšanim pritiskombelgijs<strong>ki</strong>h oblasti sta se v Kongu oblikovalidve, med seboj povsem nasprotujoči si opciji gledena<strong>da</strong>ljnje u<strong>so</strong>de Konga. Prva se je zavzemalaza centralistično oblikovano in vodeno državo povzoru vodenja belgijs<strong>ki</strong>h oblasti, druga pa je pred-2 6 S LOV E N S K A VO J S K A
videvala oblikovanje več manjših in etnično boljhomogenih držav na nek<strong>da</strong>njem ozemlju Konga.Bistvo obeh konceptov je bilo v zagotavljanju nadzoranad naravnim bogastvom v Kongu, <strong>ki</strong> ni povsemenakomerno razporejeno.Ko je Belgija postala članica OZN in je ratificiralaUstanovno listino (73. člen UL OZN), se je moralaodpove<strong>da</strong>ti koloniji – belgijskemu Kongu. Obe velesili,ZDA in SZ, sta začeli pritiskati na Belgijo, najse čim prej umakne z nek<strong>da</strong>njega kolonialnegaozemlja. Leta 1955 je Belgija predstavila konceptumika oziroma izvedbe dekolonizacije, <strong>ki</strong> je predvideval30-letno prehodno obdobje. Po mnenjuBelgije je bilo to bistveno za oblikovanje upravnihin političnih elit, <strong>ki</strong> bi bile spo<strong>so</strong>bne upravljati samostojnodržavo Kongo, ven<strong>da</strong>r do tega ni prišlo.Deloma je razlog za to Belgija, saj je to pomeniloupravljanje Konga še 30 let, pri čemer bi bili s tempovezani veli<strong>ki</strong> iz<strong>da</strong>t<strong>ki</strong>, prihodkov od kolonialnegaizkoriščanja pa ne bi bilo več. Hkrati se je oblikovalomočno etnično gibanje (ABAKO), <strong>ki</strong> je zahtevaločim hitrejši umik Belgije in začelo izvajati različnaprotestna gibanja (Pierre, 1979: 54–58).Do leta 1959 je to gibanje politično že obvladovalovečji, predvsem zahodni del takratne kolonije, zatose je belgijska administracija odločila za prepovednjegovega delovanja in obstoja. Hkrati je bilo leta1956 oblikovano Nacionalno gibanje za Kongo, <strong>ki</strong>je zagovarjalo samostojnost, ven<strong>da</strong>r obstoj ozemeljskonespremenjenega Konga. Gibanje je v trehletih preraslo v vodilno politično silo in se preoblikovalov samostojno politično stranko, <strong>ki</strong> je na prvihdemokratičnih volitvah v z<strong>da</strong>j samostojni državiKongo zmagala na volitvah. Njen voditelj Lumumbaje postal prvi premier Konga.Kljub zmagi na volitvah se s takšnim načinomvodenja in organiziranja države ni<strong>so</strong> strinjali prebivalcipokrajine Katanga, <strong>ki</strong> je bila in še <strong>da</strong>nes kljubnepre<strong>ki</strong>njenemu izkoriščanju velja za pokrajinoz največjimi zalogami bakra. Ta pokrajina je bilagospo<strong>da</strong>rsko najbolj razvit del Konga, poleg tegapa <strong>so</strong> imeli večino rudnikov in industrije belci, <strong>ki</strong> seni<strong>so</strong> bili pripravljeni odpove<strong>da</strong>ti svojim naložbam invelikemu dobičku. V povezavi z lokalnim prebivalstvom<strong>so</strong> oblikovali gibanje za samostojno Katangoter ga finančno in tudi vojaško podprli. Že ob prevzemuoblasti premiera Lumumbe je Katanga leta1960 razglasila samostojnost in začela postopkeza izstop iz Konga. V teh razmerah se je belgijskavla<strong>da</strong> odločila za takojšen umik iz Konga in državaz novim imenom Demokratična republika Kongo jepostala povsem samostojna 30. junija 1960. Takopremier Lumumbe kot predsednik republike Kasavubunista bila spo<strong>so</strong>bna vzpostaviti nadzora naddržavo. Po razglasitvi neodvisnosti Katange se jeza takšen korak odločila tudi pokrajina Kasai (Gondola,2002: 136–142). Do<strong>da</strong>ten destabilizacijs<strong>ki</strong>dejavnik <strong>so</strong> bili številni plačanci, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> jih najemalilastni<strong>ki</strong> rudnikov za svojo zaščito in zaščito svojegapremoženja. Država je bila tik pred državljanskovojno, zato je posredovala mednarodna skupnost.VS OZN se je odločil in že leta 1960 v Kongo poslalmirovnike za preprečitev spopadov.Doc. dr. Vladimir PrebiličOpombe1Izobraževalni sistem v Kongu sta povsem nadzirala rimskokatoliškain protestantska cerkev, kar je omogočalo prenosmoralnih in vseh drugih vrednot v osrednji Afri<strong>ki</strong>. Leta1948 <strong>so</strong> krščans<strong>ki</strong> misijonarji nadzirali 99,6 odstotka izobraževalnegasistema v Kongu. Posledično <strong>so</strong> pospešenoizginjali domača kultura, jezik in izročilo (Belgian Congo,2006: 2).2Med neposrednim nadzorom kralja Leopol<strong>da</strong> II. <strong>so</strong> bilepostavljene vi<strong>so</strong>ke norme za pridobivanje kavčuka. Zaradirazličnih razlogov teh zahtev ni bilo mogoče izpolniti, zato<strong>so</strong> se oblikovali kazens<strong>ki</strong> odredi, sestavljeni iz nek<strong>da</strong>njihbelgijs<strong>ki</strong>h vojakov in drugih plačancev ter avaturistov, <strong>ki</strong> <strong>so</strong>s silo silili domačine v še trše delo. Nagra<strong>da</strong> oziroma plačiločlanov kazens<strong>ki</strong>h odredov je bilo odvisno od števila posekanihrok, <strong>ki</strong> jim jih je uspelo zbrati (Hochschild, 2002: 98).Viri:• Šehić, Denis (2006): Atlas Afrike. Dnevnik, Ljubljana, 55.• Hochschild, A<strong>da</strong>m (2002): King Leopold’s Ghost. HoughtonMiffin Co., Los Angeles, California.• Lugan, Bernard (2003): African Legacy: Solutions fora Community in Crisis, Carnot USA Books, New York,96–103.• Belgian Congo (2006): Wi<strong>ki</strong>pedia, the free encyclopedia,http://en.wi<strong>ki</strong>pedia.org/wi<strong>ki</strong>/Belgian_Congo, 2. 5. 2006.• Thornton, John (1983): The Kingdom of Congo: Civil Warand Transition 1641–1718, University of Wisconsin Press,Chicago, Illinois.• Congo Free State (2006): Wi<strong>ki</strong>pedia, the free encyclopedia,http://en.wi<strong>ki</strong>pedia.org/wi<strong>ki</strong>/Congo_Free_State, 2. 5.2006.• Gondola, Didier (2002): The History of Congo, GreenwoodPress, Westport.• Pierre, Joye (1979): Odnosi izmedju glavnih kapitalistič<strong>ki</strong>hzemalja i njihovih bivših kolonija: primer Zaira, Socializamu svetu, let. 3, št. 13, str. 52–62.Congo – a big countrywith big problems?In spite of the numerous efforts of the internationalcommunity and regional African organizations,the Democratic Republic of Congo(DRC), which for more than three decades wasknown under the name Zaire, appears againon newspaper front-pages as a potential epicentreof a new civil war. Already now, it is thescene of one of the saddest stories of modernman<strong>ki</strong>nd: every minute, an inhabitant of theDRC dies. In the first part of the article, the authordescribes the situation before, during an<strong>da</strong>fter the colonisation – the period before 1960,when the UN Security Council decided to sendthe first peace-keeping troops to Congo.S t ro ko v n e te m eS LOV E N S K A VO J S K A 27
S t ro ko v n e te m eMirovni<strong>ki</strong> in bojevni<strong>ki</strong> namednarodnih mirovnih misijahVoja<strong>ki</strong>nje in voja<strong>ki</strong> na mirovnih misijahpredstavljajo predvsem ne-represivennaravo vojaške ustanove. Njihova nalogaje tudi zato zahtevna, tvegana, nevarna inpogosto javnosti premalo znana. Na enistrani zagotavljajo mir in umirjajo strastiv krhkem premirju, na drugi strani pa <strong>so</strong>voja<strong>ki</strong>, bojevni<strong>ki</strong>, <strong>ki</strong> morajo sicer redkouporabiti tudi silo. Razmerje med tem,koliko jih javnost zaznava kot mirovnikeali bojevnike, je odvisna od narave mirovnemisije, ali je mirovna operacija zavzdrževanje miru, operacija za vzpostavitevmiru ali operacija za vpeljevanje miru.V prispevku bo pozornost usmerjena načloveš<strong>ki</strong> element, predvsem na nekaterepsihološke elemente mirovnega procesa.Voja<strong>ki</strong>nje in voja<strong>ki</strong> pogosto skupaj scivilisti v taboru mirovne misije, še posebno,če je mirovna misija pod man<strong>da</strong>tomOZN, izvajajo demobilizacijo, razorožitevin reintegracijo vojakov v civilno življenje.Ti procesi v določenem obdob ju na vojnemali konfliktnem območju utrdijo inponekod tudi zagotovijo mir.2 8 S LOV E N S K A VO J S K ADružina in počutje vojakana mirovni misijiDružina in vojakovi najbližji odločilno vplivajo navojakovo počutje na misiji, <strong>so</strong> ugotovili kanads<strong>ki</strong>psihologi, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> proučevali odnose med družinoin dobrim počutjem vojaka na misiji. Mirovnikovarazpetost med opazovanjem in posredovanjemsproža v njegovi osebnosti številne napetosti instis ke. Ko <strong>so</strong> mirovne misije osrednja naloga mnogihvojsk, se v svetu povečuje tudi število vojakov invoja<strong>ki</strong>nj, <strong>ki</strong> preživijo veliko časa zdoma in <strong>so</strong> ločeniod svojih družin. Družinske zadeve <strong>so</strong> predmetdiskusij, na katerih se voja<strong>ki</strong> pripravijo na misijo,<strong>ki</strong> pogosto vpliva na predčasni konec vojaške kariere.Nekateri voja<strong>ki</strong> po posvetu s psihologom, <strong>ki</strong>je z njimi na misiji v skrajnih primerih globoke psihološkekrize v družini ali osebne stiske, pre<strong>ki</strong>nejomisijo in odidejo domov.Navedena kanadska študija je raziskala vpliv družins<strong>ki</strong>hzadev na priprave vojakov na misijo. Raziskovalceje zanimalo počutje osebja v kanads<strong>ki</strong>hoboroženih silah, katerih enote bodo poslane namirovno misijo. Družinske zadeve <strong>so</strong> povezane zrazsežnostjo dobrega počutja v družini. Družinskapodpora vojaku, <strong>ki</strong> gre na misijo ali pa že <strong>so</strong>delujena njej, je ključna za njegovo dobro počutje. <strong>Rezultati</strong>raziskave <strong>so</strong> med drugim <strong>pokazali</strong> nekaterepomembne simptome stresa pri posamezniku, <strong>ki</strong>izvirajo iz slabega počutja in slabe podpore družineob njegovi odločitvi za odhod na misijo. Prikanads<strong>ki</strong>h voja<strong>ki</strong>njah in voja<strong>ki</strong>h <strong>so</strong> se na eni odmisij kanads<strong>ki</strong>h oboroženih sil <strong>pokazali</strong> simptomistresa, in sicer depresija, prevelika budnost, simptomianksioznosti ter psiho<strong>so</strong>mats<strong>ki</strong> simptomi.Anketirali <strong>so</strong> 165 pripadnikov in 12 pripadnic ter triposameznike, <strong>ki</strong> ni<strong>so</strong> opredelili spola. V študiji se jepokazala velika stopnja povezanosti med zaznanimidružins<strong>ki</strong>mi zadevami in stresnimi simptomi privoja<strong>ki</strong>njah in voja<strong>ki</strong>h. Posebej izstopa močna povezanostmed družins<strong>ki</strong>mi zadevami in zaznano depresijopri voja<strong>ki</strong>njah in voja<strong>ki</strong>h. (D. R. Mc Creary)V okviru Natove študije o psihološ<strong>ki</strong> podpori vojaškemuosebju je skupina za obrambne raziskaveprišla do zanimivih rezultatov tudi glede vplivadružine na vojaka, <strong>ki</strong> odhaja na mirovno misijo.Med vojaško vajo ali ča<strong>so</strong>vno omejeno vojaškodolžnostjo je vojaško osebje <strong>da</strong>lj časa ločeno odsvojih družin. To povzroča stres pri vse članih družine.Premestitev je fiziološko in psihološko stresnater uvaja rotirajočo spremembo. Takšne težave,povezane s stre<strong>so</strong>m, postanejo še bolj zapletenepri voja<strong>ki</strong>njah in voja<strong>ki</strong>h, <strong>ki</strong> živijo ločeno življenje inpo razvezi skrbijo za otroke. Pogovor vojaka z ženoali partnerico je odločilnega pomena in zmanjša
strahove ter negotovost glede vojakovega dobregapočutja na misiji. Vojaš<strong>ki</strong> psihologi imajo odločilnovlogo v psihološ<strong>ki</strong> pripravi vojaka na mirovnomisijo. Negotovost in druge strahove zmanjšajos pogovorom, med katerim jim vojak zaupa svojestrahove, negotovost, dvome in težave, <strong>ki</strong> jih imapred odhodom na misijo. Takšen pogovor ne moreodpraviti strahu in negotovosti pred odhodom,lahko pa ju bistveno zmanjša. Psihološke pripravene morejo odgovoriti na vprašanje, kako se bodovoja<strong>ki</strong> vedli, če bodo na mirovni misiji <strong>so</strong>delovali voboroženem spopadu. Vi<strong>so</strong>ko zaupanje nadrejenihv svoje vojake in vojakov v nadrejene povečakohezivnost v enoti in zmanjša tveganje gledebojnega stresa. Dober zaslužek na mirovni misijipogosto premaga strah pred odhodom in nevarnostjoranitve ali morebitne smrti vojaka na misiji.Boljši mesečni zaslužek je motivacija predvsem zamlade vojake, <strong>da</strong> se odločijo za odhod na mirovnomisijo. Voja<strong>ki</strong> na misiji ponavadi najbolj pogrešajodružino in svobodo. Partnerice vojakov opažajovečjo osamljenost, ko pričakujejo svoje može alifante, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> na misiji. Opremljenost, uspo<strong>so</strong>bljenostin informacije lahko bistveno zmanjšajo negotovost,strah ter zaskrbljenost pri voja<strong>ki</strong>h in njihovihdružins<strong>ki</strong>h članih oziroma najbližjih.Med opazovanjem in posredovanjem –osebne stiske in napetosti vojaka namirovni misijiMirovne operacije spreminjajo svojo fiziognomijo,<strong>ki</strong> se kaže v njihovi večdimenzionalnosti, kompleksnostiter povečani nevarnosti za vojake. Spremembeglede mirovnih operacij <strong>so</strong> se najbolj pokazalemed zadnjo intervencijo v Afganistanu. PoAfganistanu opažamo zmanjšanje operacij OZNpo vsem svetu. Mirovne operacije <strong>so</strong> postale zelodrage in dolge. To vpliva na vlogo posameznika, <strong>ki</strong>se je znašel v konfliktu, in na njegovo vedenje namisiji. Mirovne operacije delujejo tudi v anarhičnemali kriminalnem okolju, kar pomeni do<strong>da</strong>tnotveganje za vojaka v okolju, kjer je prišlo do spopa<strong>da</strong>.Obenem se krepi vloga javnosti, <strong>ki</strong> vse boljnadzira delovanje vojakov na mirovnih operacijah.Mirovne operacije pod man<strong>da</strong>tom OZN izvajajooborožene sile OZN (modre čelade) in vojaš<strong>ki</strong>opazovalci. Oborožene mirovne sile <strong>so</strong> instrumentnacionalne zunanje politike, <strong>so</strong> večnacionalne inhierarhično vojaško organizirane. Imajo dvojnopoveljstvo in nadzor, <strong>so</strong> samozadostne v veščinahter opremi, fleksibilne in delujejo na nevarnihobmočjih. Mirovni<strong>ki</strong> skrbijo za svojo varnost invarnost drugih, oblikujejo zaupanje ter ustvarjajovarno in stabilno okolje, <strong>ki</strong> je nujno tudi za drugevojaške enote za izvajanje operacij. Mirovni<strong>ki</strong> pravtako skrbijo za razdeljevanje humanitarne pomočiin tudi za demokratizacijo v deželi, kjer poteka mirovnamisija.Mirovni<strong>ki</strong> na misiji zagotavljajo tudi informacijepredstavnikom OZN. S svojo navzočnostjo medljudmi povečujejo zaupanje in <strong>so</strong> zveza za na<strong>da</strong>ljnjidogovor. Opazujejo na posebnih opazovalnicah,zato <strong>so</strong> sami ustvarili besedno zvezo loo<strong>ki</strong>ngand coo<strong>ki</strong>ng. Stojijo na razmejitveni črti dveh straniv konfliktu, se pogajajo in opazujejo izolirana območja,preiskujejo incidente, potrjujejo sporazume,pomagajo pri prehodu meje in podobno.Voja<strong>ki</strong> in enote morajo biti spo<strong>so</strong>bni za hitro napotitevna misijo kjerkoli v svetu. Mirovne operacije,predvsem tiste za vzdrževanje miru, predstavljajovelik izziv za <strong>so</strong>cialno okolje, vsako vojaškoorganizacijo in njene vojake. Voja<strong>ki</strong>nje in voja<strong>ki</strong>morajo pogosto opravljati svojo dolžnost v ekstremnihtemperaturnih razmerah in na hribovitemobmočju. Strah, nezadovoljstvo, zmedenost, naporin utrujenost imajo svojo ceno. Vojaške operacijelahko trajajo <strong>da</strong>n in noč, nekaj tednov ali mesecevin v okolju, kjer živi vojakom nenaklonjeno ali celo<strong>so</strong>vražno prebivalstvo. Na območju operacije <strong>so</strong>lahko nalezljive bolezni in epidemije. Od vojakovna mirovni misiji se pričakuje, <strong>da</strong> profesionalnovzdržijo fizične in psihološke <strong>zahteve</strong> nadrejenih.Človeška razsežnost je ena od glavnih omejitev,<strong>ki</strong> vpliva na vojakovo spo<strong>so</strong>bnost, <strong>da</strong> opravi posameznoali skupinsko nalogo. Vojakove fiziološkein psihološke omejitve <strong>so</strong> najbolj občutljiv del sistemamirovnih operacij, še posebno pa operacij zavzdrževanje miru.Posebne pritiske doživljajo poveljni<strong>ki</strong> enot na mirovnimisiji. Raziskavo z naslovom Pritis<strong>ki</strong>, s katerimise srečuje poveljnik je opravil Inštitut za strateške inbojne študije iz Velike Britanije. Meto<strong>da</strong> je temeljilana raziskovanju anekdot in je obsegala sto poveljnikovbritanske vojske, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> <strong>so</strong>delovali v dveh spopadihv prvi zalivs<strong>ki</strong> vojni proti Iraku in v operacijiza podporo miru v BiH. Glavno vprašanje v študijije bilo, kako stres vpliva na kakovost sprejemanjaodločitev in osebne odnose med podrejenimi.Stre<strong>so</strong>rji <strong>so</strong> povzročitelji stresa, stres pa je subjektivnifenomen. Simptomi stresa pri poveljni<strong>ki</strong>h<strong>so</strong> primanjkljaj v zaznavanju, čustvena motnja,fizična bolezen in motnja vedenja. Cilj študije jebil ugotoviti število stre<strong>so</strong>rjev, s katerimi se moraspoprijeti mladi poveljnik. Boljše razumevanje stre<strong>so</strong>rjevpovzroča dvig strpnosti pri posamezni<strong>ki</strong>h dodrugih ter boljše razumevanje oblikovanja skupinein <strong>so</strong>delovanja v njej. Vojaku je najteže na vojaš<strong>ki</strong>misiji, če odide od doma brez podpore družine. Napočutje vojaka na mirovni misiji vpliva veliko dejavnikov,od bivalnih pogojev do odno<strong>so</strong>v med voja<strong>ki</strong>in nadrejenimi. Izkušeni voja<strong>ki</strong> in voja<strong>ki</strong>nje zatrjujejo,<strong>da</strong> <strong>so</strong> največja nevarnost za vojaka na mirovnimisiji rutina, navajenost na določene postopke innaloge, vožnja po ena<strong>ki</strong>h cestah in srečevanje ljudi.Dnevna rutina povečuje tveganje za nevarnost,negotovost, strah in stres, kar pogosto vodi v depresijo.Od poveljnika mirovne misije je odvisno, alibo pravočasno zaznal, k<strong>da</strong>j redne naloge postanejorutina, <strong>ki</strong> pomeni tveganje za zdravje in delovojakov. Njegova odločitev mora biti jasna. Prišelje čas za premor oziroma dopust, <strong>ki</strong> je učinkovitosredstvo za premagovanje negotovosti, osebnihstisk in napetosti vojaka na mirovni misiji.Dr. Beno ArnejčičLiteratura:• Donald R. Mc Creary, Megan M. Thomp<strong>so</strong>n, Luigi Pasto:Predeployment Family Concerns and Solder Well– being, The Canadian Journal of Police & Security Services,Defence Research and Development, Cana<strong>da</strong>– Toronto, Toronto - Cana<strong>da</strong> Volume I Issue 1, marec2003, 33–39).• Psychological Support for Military Per<strong>so</strong>nnel, Applicationof Psychological Support Techniques, panel 8 oonthe Defence Applications of Human and BiomedicalScience, Nato, Defence research Group.• Zapis<strong>ki</strong> s pre<strong>da</strong>vanj, DDR tečaj, Kana<strong>da</strong>, Pear<strong>so</strong> Peacekeepincenter, Beno Arnejčič, junij 2004.• Glynis Breakwell and Keith Spacie: Presssures facingCommanders, The Strategic and Combat Studies Institute,The Occasional, number 29, UK, 1997.Peacemakers and warriors oninternational peace missionsThe <strong>so</strong>ldiers on peace missions represent thenon-repressive aspect of the military. Theirtask is demanding, risky, <strong>da</strong>ngerous andoften too little known by the public. On theone hand they guarantee peace and <strong>da</strong>mpenpassions in fragile ceasefires, and on the otherhand they are <strong>so</strong>ldiers, who must al<strong>so</strong>be prepared to use force. To what extent thepublic perceives them as peacemakers andto what extent as warriors depends on the natureof the peace mission: is it peace-keeping,peace-enforcing, or peace-ma<strong>ki</strong>ng? The articlefocuses on the human element, especiallyon <strong>so</strong>me psychological characteristics of thepeace process.S t ro ko v n e te m eS LOV E N S K A VO J S K A 29
Leto 1991 – čas osamosvajanja,groženj in vojneN a š e ko re n i n ePrve dni junija 1991 se je s podpi<strong>so</strong>m sporazumav Angoli končala 18-letna državljanska vojna. VEtiopiji <strong>so</strong> se razmere po <strong>da</strong>ljši državljans<strong>ki</strong> vojnipostopoma umirile in mednarodne humanitarneorganizacije <strong>so</strong> organizirale pomoč za približnosedem milijonov stra<strong>da</strong>jočih državljanov.Vojska SZ je v okviru vojaškevaje in pri iskanju ubežnikov povzročilaincident, saj <strong>so</strong> v litovskem glavnemmestu Vilniusu neupravičenozasedli letališče, železniško postajoin druge pomembne točke okoliparlamenta. V Alžiriji <strong>so</strong> preložili volitve in razglasiliizredno stanje, ker je vojska s tan<strong>ki</strong> zasedlastrateš ke točke, <strong>da</strong> bi preprečila hude proteste, dokaterih je prišlo med muslimans<strong>ki</strong>mi fun<strong>da</strong>mentalistiin varnostnimi silami. Na predsedniš<strong>ki</strong>hvolitvah v SZ je zmagal Boris Jelcin.Razmere v Jugoslaviji <strong>so</strong> se še naprej zaostrovalepredvsem na Hrvaškem, kjer je v več krajih prišlodo provokacij med srbs<strong>ki</strong>m in hrvaš<strong>ki</strong>m prebivalstvom,do aretacij posameznikov in demonstracijesile. V Makedoniji ter Bosni in Hercegovini <strong>so</strong>bile vedno pogostejše razprave o ureditvi novedržave ter položaju republik. V Sarajevu <strong>so</strong> se žešestič srečali vsi predsedni<strong>ki</strong> republik, <strong>ki</strong> naj biJunija <strong>so</strong> potekale še zadnje priprave zaosamosvojitev. V <strong>da</strong>našnjem prispevkupoleg nekaterih dogodkov po svetupredstavljamo prvo prisego slovens<strong>ki</strong>hvojakov, ugrabitev letal TO in sestavekoordinacijs<strong>ki</strong>h podskupin v pokrajinah.dokončno uskladili pogoje glede prihodnjedržavne ureditve.V začetku junija je bila slovesnostob odprtju karavanškega predora, <strong>ki</strong>je postal eden od pomembnih mednarodnihmejnih prehodov v Evropi.V slovenskem parlamentu <strong>so</strong> vsitrije zbori sprejeli še zadnje paketeosamosvojitvenih dokumentov.Predsednik stranke za enakopravnostobčanov Dragiša Marojevič jenapove<strong>da</strong>l protestno zborovanje vLjubljani in zagrozil, <strong>da</strong> bo za zaščitoprotestnikov prosil kar JA. Odborstaršev za vrnitev vojakov je zveznimorganom in JA poslal pismo, vPrva prisega, učni center na Igu, 2. junij 1991katerem jih je seznanil s svojimi javnimi pozivi zamirno reševanje sporov in varovanje zdravja terživljenj vojakov. Da bi osamosvojitev dočakali zvsemi državnimi simboli, je republiška ustavnakomisija podprla idejno rešitev glede nove zastavein državnega grba. Pošta Slovenije je za<strong>da</strong>n osamosvojitve pripravila priložnostno poštnoznamko z motivom s<strong>ki</strong>ce slovenskega parlamenta,<strong>ki</strong> jo je že pred pol stoletja naredil arhitektPlečnik. Državno vodstvo je bilo aktivno tudi namednarodnem področju, saj je potekalo velikoobiskov v tujini in Sloveniji.Prva prisegaV obeh slovens<strong>ki</strong>h učnih centrih, kjer je že 14 dnipotekalo vojaško usposabljanje prve generacijevojakov slovenske TO, <strong>so</strong> 2. junija 1991 organiziralislovesno prisego. Na Igu pri Ljubljani je priseglo150 vojakov in v dobro zaščitenem centruv Pekrah pri Mariboru 120 vojakov. Na obeh slovesnostih<strong>so</strong> govorili predsednik Kučan, ministerJanša in načelnik RŠTO Slapar. Minister Janšaje v svojem govoru med drugim pou<strong>da</strong>ril, »<strong>da</strong> <strong>so</strong>slovens<strong>ki</strong> fantje doslej v različnih zgodovins<strong>ki</strong>hobdobjih prisegali različnimpostavam. Danes prvič prisegajoslovens<strong>ki</strong> državi«. V obehcentrih je potekal tudi kulturniprogram, med katerim je bilpou<strong>da</strong>rjen pomen prve prisege.Za to priložnost je pesnikFoto: Matjaž Vrhunc3 0 S LOV E N S K A VO J S K A
Janez Menart napisal pesem Slovenska pomlad.Nato je sledila prisega: »Slovesno prisegam, <strong>da</strong>bom branil samostojnost, neodvisnost, svobodoin ozemeljsko celovitost moje domovine RepublikeSlovenije ter vestno in odgovorno izvrševalsvoje dolžnosti pri njeni obrambi.«Čez nekaj dni <strong>so</strong> center na Igu obiskali domačiin tuji novinarji, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> se lahko seznanili z delomin življenjem prvih vojakov. Za poskusno vojaškousposabljanje v centru je bilo po zakonu predvidenihsedem mesecev z možnostjo skrajšanja.Za naslednje generacije se je predvidevalo trimesečnousposabljanje v centrih, preostali čas pa bise usposabljali v enotah TO po posameznih pokrajinah.Program je vseboval tri sklope, in sicervojaškostrokovne teme, splošno izobraževalneteme, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> obsegale tudi domovinsko vzgojo, terdruge športne in družabne aktivnosti. Novinarjem<strong>so</strong> predstavili še oborožitev, bivalne prostore indnevni red. Seznanili <strong>so</strong> jih z možnostjo odhodovposameznikov domov ob vsakem tretjem koncutedna, z možnostjo obiskov, odhodov v mesto v civilnihoblekah in urejanja pričesk po želji vojakov.Ukradli letala TOKomisija za obrambo v slovens<strong>ki</strong> skupščini je razpravljalao razmerah na obrambnem področju inostro ob<strong>so</strong>dila vmešavanje JA v notranje zadeveSlovenije, še posebno pa dogodke v Mariboru. Vsporočilu za javnost <strong>so</strong> izjavili, <strong>da</strong> se je vojaš<strong>ki</strong> vrhv Beogradu očitno odločil, <strong>da</strong> z vsemi sredstvi, ssilo, nekompromisno in ne glede na žrtve samureja z zakoni določene pristojnosti in <strong>da</strong> zveznoustavo spoštuje le še JA, saj <strong>so</strong> vse druge republikeže sprejele (ali pa <strong>so</strong> imele v postopku) svojeustave oziroma spremembe. Ustavna kriza se jepoglobila tudi z neizvolitvijo novega predsednikapredsedstva SFRJ, <strong>ki</strong> je vojaškemu vrhu omogočalo,<strong>da</strong> prevzame poveljstvo nad vojsko.V začetku meseca je JA na Hrvaškem in v deluSlovenije načrtovala vojaško vajo Bedem 91. Prvedni <strong>so</strong> namenili aktivnostim štabnega dela in preigravanju,nato pa delu z enotami na terenu, pričemer je prišlo tudi do večjih premikov.21. junija dopoldne <strong>so</strong> piloti JA na Brniku ukradliin odpeljali deset letalkragulj, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> bila last TOSlovenije. Letala <strong>so</strong> bilana letališču Brnik, kjer jebila tudi manjša enota JA,tako <strong>da</strong> <strong>so</strong> piloti letala odpeljalibrez težav. Načelnikštaba TO Slovenije JanezSlapar je v intervjuju zajavnost pove<strong>da</strong>l, <strong>da</strong> <strong>so</strong> bilato letala, <strong>ki</strong> jih je JA že predleti pripeljala iz Tuzle in odstopilaSloveniji za oblikovanje izvidniške letalskeeskadrilje TO, v katero <strong>so</strong> bili vključeni, tako <strong>da</strong> <strong>so</strong>s temi letali leteli rezervni in športni piloti. Mnogi<strong>so</strong> si tako pridobili tudi pomembne izkušnje inure letenja, <strong>ki</strong> jih zaradi pomanjkanja sredstev všportnih letals<strong>ki</strong>h klubih ni<strong>so</strong> mogli opraviti.Obrambne aktivnostiJunija <strong>so</strong> potekale tudi intenzivne obrambne invarnostne priprave ter usklajevanja med TO, policijoin organi civilne obrambe. V tem času <strong>so</strong>pov<strong>so</strong>d po Sloveniji že bile mobilizirane nekatereenote TO, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> bile na usposabljanju in hkrati vbojni pripravljenosti.Sredi meseca je republiško vodstvo sklicalo razširjenposvet s člani republiške koordinacijskeskupine in vodji podskupin v pokrajinah. Pregle<strong>da</strong>li<strong>so</strong> dotakratne priprave, ocenili aktualne obveščevalnepo<strong>da</strong>tke in se dogovorili za na<strong>da</strong>ljnjenaloge.Ustanovljenih je bilo sedem koordinacijs<strong>ki</strong>h podskupin,<strong>ki</strong> <strong>so</strong> na ravni pokrajin usklajevale aktivnostivojaške, policijske in civilne obrambe. Vodjepodskupin <strong>so</strong> bili za Ljubljansko pokrajino MarjanStarc, za Dolenjsko Albin Gutman, za GorenjskoIvan Hočevar, za Južnoprimorsko Tone Žele, zaSevernoprimorsko Drago Vidrih, za VzhodnoštajerskoSilvo Komar in za Zahodnoštajersko mag.Viktor Krajnc.Proti koncu meseca <strong>so</strong> začele prihajati tudi dolgopričakovane posamezne pošiljke orožja, strelivain drugih vojaš<strong>ki</strong>h sredstev, za katera je Republiš<strong>ki</strong>štab za TO takoj organiziral razdelitev po enotahTO v vseh pokrajinah.V zahodnoštajers<strong>ki</strong> pokrajini smo tako kot vvseh drugih intenzivno usposabljali in opremljalienote TO za poznejšo uporabo. Z njimi smo zavarovaliželezniško križišče v Zi<strong>da</strong>nem Mostu,pomembnejše objekte v okolici Celja in opravilipremike v bližino stražnic na avstrijs<strong>ki</strong> meji. Našimskladiščnikom je kljub ostrim varnostnimukrepom iz skladišč JA uspelo pripeljati tri kamioneinten<strong>da</strong>ntske opreme in med njo tudi nekajorožja, obveščevalci TO pa <strong>so</strong> številčno stanje naposameznih stražnicah med drugim ugotavljalitudi s pomočjo po<strong>da</strong>tkov o pro<strong>da</strong>ji kruha po pekarnahna Koroškem. Udeležba rezervistov TO navojaškem usposabljanju je bila 96,2 odstotka, vtem času pa smo delili tudi nove oznake TO, <strong>ki</strong> jihje množično izdelovalo podjetje Aurea. Stare činesmo sneli z ramen in jih nosili na levem prsnemžepu, dokler jih nismo zamenjali z novimi slovens<strong>ki</strong>miz lipovimi listi.Brigadir mag. Viktor Krajnc1991 – year of independence,threats, and warIn June 1991, the last preparations for theindependence of Slovenia were underway.Besides <strong>so</strong>me world events, in the article theauthor presents the first oath of allegianceof Slovenian <strong>so</strong>ldiers, the seizure of the TerritorialDefence’s airplanes by the YugoslavArmy, and the compositions of coordinationsubgroups in Slovenian regions.Revija Slovenska vojskav elektrons<strong>ki</strong> obli<strong>ki</strong> nawww.mors.siN a š e ko re n i n e31
Š p o r t v v o j s k i14. memorialni tekBoštjana KekcaGorni<strong>ki</strong> 132. gorskega bataljona z BohinjskeBele <strong>so</strong> konec maja organizirali že 14. memorialnitek Boštjana Kekca. Letos se je nastrelišču Mačkovec v bližini Ble<strong>da</strong> zbralo večkot 200 tekačic in tekačev iz kar 28 enot SV.Po skoraj 15 <strong>ki</strong>lometrov dolgem teku ob SaviBohinj<strong>ki</strong> in vznožju Jelovice je bila sklepnaslovesnost v Vojašnici Bohinjska Bela. Najboljšimtekmovalcem sta vdova BoštjanaZdenka Kekec in predstavnik PSSV polkovnikPlestenjak podelila priznanja, vsi <strong>so</strong>delujočipa <strong>so</strong> dobili spominske majice.<strong>Rezultati</strong>:• stalna sestava moš<strong>ki</strong> do 35 let:1. Damjan Slapnik (11. BZV),2. David Rihtarič (17. BVP),3. Peter Sajevec (14. INŽB),• stalna sestava moš<strong>ki</strong> nad 35 let:1. Tadej Drobnič (17. BVP),2. Janko Pretnar (23. VTP),3. Stane Ferfila (GŠSV),• stalna sestava ženske do 35 let:1. Mojca Flerin (18. BRKBO),2. Petra Majdič (PDRIU – ŠE),3. Andreja Koblar (PDRIU – ŠE),• stalna sestava ženske nad 35 let:1. Darja Brinc (PDRIU),2. Mojca Lukan (16BNZP),3. Metka Srečnik (PP KRANJ) in MatejaNaglič (PDRIU – ŠE), delitev tretjegamesta.V e<strong>ki</strong>pni razvrstitvi, pri čemer sta bili ločenikategoriji ženske in moš<strong>ki</strong> ne glede na starost,<strong>so</strong> bile pri ženskah prve pripadnice 18.BRKBO iz Kranja Galičič, Flerin in Šunta prede<strong>ki</strong>po PDRIU – športna enota in 10. MOTB.Med moš<strong>ki</strong>mi je bila najhitrejša e<strong>ki</strong>pa 17.BVP, in sicer Rihtarič, Drobnič ter Turšič, pred10. MOTB in 23. VTP iz Kranja.Tako prejemni<strong>ki</strong> priznanj kot drugi tekmovalci<strong>so</strong> bili s tekmo zadovoljni, tako <strong>da</strong> lahkoprihodnje leto kljub letošnji odlični udeležbigorni<strong>ki</strong> pričakujejo še več tekmovalcev.Boris BalekRobič dirkačez Ameriko za tretjo zaporedno zmagoEkstremni kolesar in pripadnik športne enoteJure Robič je 11. junija četrtič startal na 4900<strong>ki</strong>lometrov dolgi ultramaratons<strong>ki</strong> dir<strong>ki</strong> čez Ameriko(Race Across Amerika –RAAM). Tudi letosvelja za favorita, saj je bil leta 2003 drugi innato dvakratni zaporedni zmagovalec. Če mubo uspelo zmagati, bi bil prvi kolesar v zgodovini,<strong>ki</strong> bi mu to uspelo trikrat zapored. Tokratnastopa v tako imenovani kategoriji <strong>so</strong>lo enduro,v kateri morajo kolesarji med startom inciljem dirke 40 ur počivati.Še vedno ostaja stara kategorija, tako imenovana<strong>so</strong>lo tradicional, v kateri naj bi tekmovalcipre<strong>vozili</strong> raz<strong>da</strong>ljo v najkrajšem možnem času sčim manj spanja. Organizatorji želijo u<strong>ki</strong>niti tokategorijo, ker je bilo zaradi utrujenosti in neprespanostikolesarjev precej smrtnih žrtev. Vvsa<strong>ki</strong> od <strong>so</strong>lo kategorij nastopa 14 kolesarjev, vvseh kategorijah pa 180 kolesarjev in kolesark.Trasa dirke poteka čez 14 ameriš<strong>ki</strong>h zveznihdržav, seštevek vseh vzponov pa je kar 34.000metrov. V Robičevi spremljevalni e<strong>ki</strong>pi je osemljudi, od katerih <strong>so</strong> štirje pripadni<strong>ki</strong> SV, vodi pajih Rajko Petek.Dirko lahko spremljate na spletni strani www.jurerobic.net, na kateri mu lahko napišete tudivzpodbudna sporočila.Samo človek semPred odhodom na RAAM je Robič predstavilknjigo Samo človek sem, v kateri je s pomočjošportnega novinarja Tomaža Kovšce opisalTekmovali <strong>so</strong> v odboj<strong>ki</strong> na miv<strong>ki</strong>V sredo, 7. junija, je v Ankaranu potekalodrugo odprto prvenstvo v odboj<strong>ki</strong> na miv<strong>ki</strong>430. mornariškega diviziona SV.Na igriščih športnega parka svete Katerineje tekmovalo 12 žens<strong>ki</strong>h in 23 moš<strong>ki</strong>h e<strong>ki</strong>p.Slovensko vojsko <strong>so</strong> predstavljale e<strong>ki</strong>pe Poveljstvasil, 1. brigade, 72. brigade, Poveljstvaza podporo, 430. mornariškega diviziona, 11.bataljona za zveze, obveščevalno-izvidniškegabataljona, 9. bataljona zračne obrambe, 15.helikopterskega bataljona, PDRIU ter Centra zausposabljanje. Tekmovale <strong>so</strong> tudi e<strong>ki</strong>pe policijskeuprave iz Kopra, gasilske brigade iz Koprain Televizije Sponka.Pri ženskah <strong>so</strong> bile najboljše e<strong>ki</strong>pe policijskeuprave iz Kopra ter 72. in 1. brigade. Prva trisvojo pot na kolesars<strong>ki</strong> olimp. Bralce seznanjaz bolečino, trpljenjem in odpovedovanjem, karje nujno za doseganje ekstremnih vrhuns<strong>ki</strong>hrezultatov, hkrati pa z njimi deli radost, zadovoljstvoin srečo, <strong>ki</strong> jih prinašajo izjemni rezultati.»Na dirkah se razgali vsa moja notranjost.Dobro, slabo, vse pride na <strong>da</strong>n. Moj um začnedelovati po svoje. To mi ni všeč, to<strong>da</strong> to je potdo zmage. In izzivi <strong>so</strong> mi pisani na kožo. Mojegorivo je želja po zmagi. Zmagujem zato, kerse kljub neznosni bolečini in smrtni utrujenostipreprosto nočem ustaviti.«VŠJ/BTmesta pri moš<strong>ki</strong>h <strong>so</strong> dosegle e<strong>ki</strong>pe enote zaspecialno delovanje znotraj obveščevalno-izvidniškegabataljona, gasilske brigade iz Koprain 9. bataljona zračne obrambe.3 2 S LOV E N S K A VO J S K A
Miltropa Cup 2006 letos v KranjuPoveljstvo za podporo SV je od 29. do 31.maja gostilo osem vojaš<strong>ki</strong>h nogometnihreprezentanc, udeležencev prvenstvaMiltropa Cup 2006, tradicionalnega vojaškeganogometnega prvenstva garnizijsrednje- in vzhodnoevrops<strong>ki</strong>h glavnihmest. Letos je turnir gostila garnizija Ljubljaneoziroma Poveljstvo za podporo SV.Začet<strong>ki</strong> prvenstva Miltropa Cup segajo v leto1996, ko <strong>so</strong> prva tekmovanja potekala na Dunaju,pozneje pa <strong>so</strong> jih organizirale garnizije Ljubljane,Dunaja, Bratislave, Budimpešte in Prage. Eden odpobudnikov z<strong>da</strong>j že tradicionalnega turnirja je bilpokojni polkovnik Jože Prvinšek, v čigar spomin<strong>so</strong> udeleženci tudi letos tekmovali za prehodnipokal Jožeta Prvinška. Letos je spet zmagalaslovenska vojaška nogometna e<strong>ki</strong>pa – e<strong>ki</strong>pa Poveljstvaza podporo.Miltropa Cup 2006 se je začela v ponedeljek, 29.maja, s tehničnim zborom na Slovenskem trgu vKranju. Zvečer <strong>so</strong> tekmovalci pripravili mimohodskozi Kranj, temu pa je sledilo slovesno odprtje,na katerem <strong>so</strong> zbrane nagovorili polkovnik Obreza,brigadir Pograjc in kranjs<strong>ki</strong> podžupan Kadojič. Torekje bil namenjen tekmovanju nogometnih e<strong>ki</strong>pna športnem stadionu v Kranju. Na turnirju je <strong>so</strong>delovaloosem e<strong>ki</strong>p, in sicer dve e<strong>ki</strong>pi Slovenskevojske, e<strong>ki</strong>pa češke vojske in češka e<strong>ki</strong>pa GTH terpo ena e<strong>ki</strong>pa nemške, slovaške, madžarske in poljskevojske. Tekme <strong>so</strong> potekale po sistemu vsak zvsa<strong>ki</strong>m, nato pa še tekme za 7. in 8. mesto, 5. ter 6.mesto, 3. in 4. mesto ter na koncu za 1. in 2. mesto.Najuspešnejša je bila e<strong>ki</strong>pa Slovenija 1, v kateri <strong>so</strong>bili pripadni<strong>ki</strong> Poveljstva za podporo, druga je bilae<strong>ki</strong>pa Slovenija 2 s člani enot SV, tretja pa nemškae<strong>ki</strong>pa s predstavni<strong>ki</strong> garnizije mesta Berlin.Zvečer <strong>so</strong> v Vojašnici Bohinjska Bela, kjer <strong>so</strong> bilitekmovalci nastanjeni, pripravili slovesno podelitevpokalov in pre<strong>da</strong>jo prehodnega pokala JožetaPrvinška. Prehodni pokal je letos spet dobila slovenskae<strong>ki</strong>pa. Prvenstvo je bilo namenjeno tudidruženju, zato <strong>so</strong> za vodje e<strong>ki</strong>p pripravili posebenprogram, <strong>ki</strong> je temeljil na poznavanju enot Slovenskevojske in znamenitosti Slovenije.O gostitelju naslednjega prvenstva bodo odločalipoveljni<strong>ki</strong> srednjeevrops<strong>ki</strong>h garnizij avgusta vPragi. Glavna kandi<strong>da</strong>ta sta Berlin in Praga.Nadporočnica Anica KožarŠ p o r t v v o j s k iGorenjs<strong>ki</strong> upokojenci se pogosto srečujejoGorenjska sekcija društva upokojencev MO združuje člane s civilnegadela ministrstva in iz Slovenske vojske iz občin Kranj, ŠkofjaLoka, Radovljica, Tržič, Bled, Jesenice, Kranjska Gora in Mojstrana.Dejavnosti sekcije potekajo po sprejetem načrtu dela. Tako smo lani organiziralizims<strong>ki</strong> pohod v Tamar, obiskali energetske točke na Poklju<strong>ki</strong>, siogle<strong>da</strong>li Jelendol, se popeljali s pilatu<strong>so</strong>m, ogle<strong>da</strong>li pa smo si tudi ru<strong>da</strong>rs<strong>ki</strong>muzej v Idriji ter se v Goriš<strong>ki</strong>h brdih posladkali s češnjami in degustiralivina v vins<strong>ki</strong> kleti. Letos smo organizirali pohod na Dobravo v Bohinju in seodpravili na Pokljuko, prek Uskovnice na energetske točke. Vreme nam jebilo naklonjeno, narava pa je pripravila še prijetno presenečenje. Ob potismo namreč opazili divjega petelina, <strong>ki</strong> nas je pozdravil s prelepo »kočijo«in nam sledil delček poti. Ob prijetnem druženju je <strong>da</strong>n hitro minil, največ pasmo se pogovarjali o petelinu. Načrtujemo še izlet do Sviščakov in Snežni-ka. Pri tem smo mislili na upokojence, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> telesno dobro pripravljeni in <strong>ki</strong>se bodo peš odpravili na raziskovanje snežniš<strong>ki</strong>h gozdov, pa tudi na tiste,<strong>ki</strong> težko hodijo in se bodo do cilja pripeljali z avtobu<strong>so</strong>m. Med nami <strong>so</strong> tudigorni<strong>ki</strong>, <strong>ki</strong> osvajajo vrhove nad Pokljuko.Ob koncu leta se vedno zberemo v Centru za obrambno usposabljanje Poljče,kjer nam prijazno ponudijo prostor. Takrat si ogle<strong>da</strong>mo slike, <strong>ki</strong> jih zbiramov album, in se pogovorimo o tem, kaj smo naredili in kaj bomo prihodnjeleto. Za to, <strong>da</strong> naše delo poteka nemoteno in uspešno, si prizadevajo predstavni<strong>ki</strong>Uprave za obrambo Kranj, pisarne Radovljica, Centra za obrambnousposabljanje Poljče ter Slovenske vojske, <strong>ki</strong> nas logistično podpirajo.Kot predsednica si želim, <strong>da</strong> bi naše društvo združevalo svoje člane v prijazno,prijetno, veselo in prijateljsko družbo, v kateri bi se vsi dobro počutiliin se z veseljem srečevali.Viktorija MaroltS LOV E N S K A VO J S K A 33
Dnevnik Natalije in Harisa (7. del)D n e v n i kSobota, 20. majNatalija: Popol<strong>da</strong>n je bilo na kontrolni toč<strong>ki</strong> zelozanimivo. Iz baznega operativnega poveljstva,nato pa še iz COD, kamor poročamo našemupoveljniku, <strong>so</strong> sporočili, <strong>da</strong> bodo pripeljali rešilniavtomobil z ranjencem. Ni minilo nekaj minut, ko<strong>so</strong> res prišli, ven<strong>da</strong>r <strong>so</strong> avtomobil spremljali afganistans<strong>ki</strong>policisti z avtomobili, <strong>ki</strong> <strong>so</strong> se kar priključilirešilnemu avtomobili in tudi peljali noter.Hitro sem javila na notranjo rampo in patrulji, <strong>ki</strong> jebila v bližini, <strong>da</strong> <strong>so</strong> ustavili avtomobile za rešilnimavtomobilom. Afganistans<strong>ki</strong> državljani namrečne smejo v bazo, če nimajo spremstva, pa čeprav<strong>so</strong> policaji. Ni varno zaupati nikomur, ker nikoli neveš, k<strong>da</strong>j in kdo bo poskušal kaj narediti.Nedelja, 21. majHaris: Danes smo stoti <strong>da</strong>n na misiji v Afganistanu.V tem času se je tukaj zgodilo veliko nevarnihdogodkov, to<strong>da</strong> naše delo še vedno poteka natančnoin profesionalno. Moram priznati, <strong>da</strong> jeteh 100 dni minilo precej hitro, saj takrat, ko si nadolžnosti, čas zelo hitro mine.Ponedeljek, 22. majNatalija: Oboroženi afganistans<strong>ki</strong> voja<strong>ki</strong> – ANA <strong>so</strong>na kontrolno točko spet pripeljali ranjenega civilista.Imeli <strong>so</strong> ga kar za<strong>da</strong>j na odprtem terenskemvozilu, <strong>da</strong> smo lahko videli odprto rano na nogi,iz katere je tekla kri. Najprej smo mislili, <strong>da</strong> ga jenekdo ustrelili, nato pa smo po pogovoru v slabiangleščini ugotovili, <strong>da</strong> <strong>so</strong> ga našli na poti protiShin<strong>da</strong>du, kjer ga je povozil avtomobil.Javili smo v poveljstvo, več pa nismo mogli storiti.V bazo jih nismo smeli spustiti, ker <strong>so</strong> bili afganistans<strong>ki</strong>državljani.Previdnost ni nikoli odveč. Pred kontrolno točkosmo jim lahko <strong>da</strong>li le vodo, potem pa <strong>so</strong> se odpeljali.Sre<strong>da</strong>, 24. majNatalija: Ko smo popol<strong>da</strong>n prišli na dolžnost, smopred kontrolno točko ob robu nasipa opazili domačina,<strong>ki</strong> sta sedela na tleh in očitno že kar dolgočakala. Vojaka, <strong>ki</strong> sta bila z mano na dolžnosti,sta stopila do njiju in ju vprašala, ali lahko kakopomagata. Nista ju razumela.Dobro, <strong>da</strong> je prav takrat prišel na kontrolno točkodomačin, <strong>ki</strong> je znal angleško in je rad pomagal, kosmo ga prosili za pomoč. Prevedel nam je, kar stamoška pove<strong>da</strong>la. Oče je čakal sina, <strong>ki</strong> ga ni videlže devet let in za katerega je slišal, <strong>da</strong> dela v našibazi. Tako smo poklicali v operativni center, kjer<strong>so</strong> našli in obvestili tega sina.Še pred koncem naše izmene se je zgodba srečnokončala, saj je izgubljeni sin res delal v bazi inga je srečni oče našel.Sre<strong>da</strong>, 31. majHaris: S <strong>so</strong>vojakom sva končevala svojo zadnjonočno izmeno na kontrolni toč<strong>ki</strong>, kjer <strong>so</strong> vrata ponočizaklenjena in jih odprejo šele zgo<strong>da</strong>j zjutraj.Ob štirih zjutraj sva na monitorju v stolpu zagle-<strong>da</strong>la <strong>vozili</strong>, <strong>ki</strong> sta se približevali kontrolni toč<strong>ki</strong>.Ustavili sta se pred vrati, midva pa sva šla preveritidentiteti oseb. V prvem vozilu <strong>so</strong> imeli ranjenegaAmeričana iz <strong>so</strong>sednje ameriške baze CampVictory. Po odobritvi operativnega centra sva jihspustila v bazo, <strong>da</strong> <strong>so</strong> ga odpeljali v špans<strong>ki</strong> role2, v katerem <strong>so</strong> ga oskrbeli.Četrtek, 1. junijHaris: Ta <strong>da</strong>n je potekalo uradno odprtje Rac Westa,<strong>ki</strong> se je iz mesta preselil v našo bazo, udeležilpa se ga je tudi guverner mesta Herat skupaj zafganistansko narodno vojsko.Natalija: Ves ta čas <strong>so</strong> se pripadni<strong>ki</strong> iz poveljstvaIsafa iz PRT v Heratu počasi selili v našo bazo. Zabojni<strong>ki</strong>za bivanje <strong>so</strong> bili končani in glavna stavbaRac Westa s pisarnami je bila pripravljena na <strong>da</strong>našnjeodprtje. Pred to stavbo <strong>so</strong> obesili zastavevseh držav, <strong>ki</strong> <strong>so</strong>delujejo v mirovnih silah Isafa,tako <strong>da</strong> sta tudi slovenska pripadnika dvignilanašo zastavo.Petek, 2. junijNatalija: Danes je potekala še ena proslava, saj<strong>so</strong> Italijani praznovali <strong>da</strong>n republike.Nam, <strong>ki</strong> smo delali 24 ur in smo zjutraj komaj končalidolžnost, ni bilo treba <strong>so</strong>delovati na proslavi,smo pa celo v šotoru slišali nagovore.Sobota, 3. junijNatalija: Že nekaj dni je zelo čudno vreme. Vsakojutro začne po 8. uri namreč pihati močan veter,kar traja ves <strong>da</strong>n do večera, tako <strong>da</strong> se umiri šelesredi noči. Včasih, ko ležim v šotoru, imam občutek,<strong>da</strong> ga bo odneslo skupaj z menoj. En šotorje namreč skupaj s pohištvom odneslo na vrh zabojnikov.Italijans<strong>ki</strong> logisti<strong>ki</strong> verjetno ni<strong>so</strong> pomislilina to nevarnost, ko <strong>so</strong> izvlekli kline in pospravljanješotora prestavili na naslednji <strong>da</strong>n.Pravijo, <strong>da</strong> se je začelo obdobje, ko bo tako pihalo120 dni, in to le v tem delu Herata. Smo namrečprecej na samem in odprtem, tako <strong>da</strong> ni zavetja.Nedelja, 4. junijHaris: Za nami je že deveta 24-urna dolžnost, <strong>ki</strong> joopravljamo v času, ko je ena skupina pripadnikovna dopustu. Na tej vročini, <strong>ki</strong> je iz dneva v <strong>da</strong>n večja,je delo precej naporno, po dnevni izmeni pate čaka še nočno delo. Kljub utrujenosti moramoostati zbrani in svojo nalogo opravljati natančno,saj se dobro zave<strong>da</strong>mo, kje smo in <strong>da</strong> ne smemonarediti napak.3 4 S LOV E N S K A VO J S K A
DREVESNASKORJA,LUBJEDALJŠEOBDOBJE,VEKSLOVENSKIDRAMATIK(IVAN)DELNI ZNE-SEK IZDAJEVREDNOST.PAPIRJEVSTARINARRADIJIZDELOVA-LEC ME-DENEGAPECIVAURARSKADELAVNICAPOKRAJINAV VOJVO-DININARAVNATEKOÈINA,VIRIVLJENJANORDIJSKIBOGZMAGE INMODROSTIMESTO NAHRVAŠKEMJANEZPOTOÈNIKREKA VAVSTRIJI,LEVI PRIT.DONAVER a z v e d r i l oAVTORMA MARJANSTARERAHELVETRIÈDOLG,OZEK KOSBLAGAVISOKA,OZKASTAVBASHRAMBAZA SPISEMESTNINASADDREVOTROPSKEAFRIKEGEROLAMORADA-(ALBANSKIPISATELJ)KNJIGAZEMLJE-VIDOV,ATLASMEDLASVETLOBAENA PO MO-EVI SMRTIRADIOAK-TIVENELEMENT(AT)GLASBENIKSMOLARTANJAODERELEKTRIÈ-NA MOR-SKA RIBAPESNIKGRUDENIGRA SKARTAMIELEZNIŠ-KA PROGAGORA NADKOBARIDOMSL. REISER(KARPO)ARGONVROÈE-KRVNEÈLOVEKUPODOBNAIVALGOSJIPASTIRFIGUZELJURA,PODOBNAPODOBARASTLINAFIGURA, POLONAPODOBA VETRIHEVROPSKADRAVANASTOPAÈZVEZDARTROPSKIKOPITARGARAA ZATRAMVAJEPOLONAVETRIHTELOVADNOORODJE ZAPLEZANJEDOBIÈKARPLENITEVDIVJADIZGOD. POKR.V GRÈIJISL. IGRALKA(MAJDA)MAD. ŠAH.(PETER)KRIANKAV OBLIKISATJAPISATELJI-CA NJATINPOSODAZA OSLOSL. PESNIK(LOJZE)STRGALOŠARENICAVOJTEHRAVNIKARMLINSKILEBOTRPLOST,ODREVE-NELOSTITALIJANSKIDRAMATIK(DARIO)ZLITINAELEZA INNIKLJATISKANOBRAZECJAMA ZASTROJENJEKOGRADBENISTROJGL. MESTOGANEGRŠKI BOGLJUBEZNIREKA VŠPANIJIPOSODAZA VODOLUDVIKGRILCIGRALKARINAReševalcem nagradnega kvizaPravilna rešitev kviza iz prejšnje številke:LETOS PRAZNUJEMO 15 LET SAMOSTOJNOSTI.Nagrade prejmejo: Rok Renko, Maistrova 5, 6250 IlirskaBistrica, Janez Zadnikar, Jesenkova 10, 1132 Ljubljana, inMarko Bauman, Kardeljev trg 11, 3320 Velenje.Nagrajencem čestitamo. Pravilne rešitve tokratne križankenam pošljite do petka, 7. julija 2006, na naslov: UredništvoSlovenske vojske, Vojkova cesta 59, 1000 Ljubljana.Ime: ...............................................................................................Priimek: ........................................................................................FRANCOSKIPISATELJ(EMILE)MAJHENRTNaslov: .........................................................................................Pošta: ...........................................................................................ALBANSKIPISATELJ(GERO-LAMO)PAPIRNA-TA KAPARešitev gesla: .....................................................................................................................................................................................S LOV E N S K A VO J S K A 35