Treenerite tasemekoolitus - Perearstikeskus.ee
Treenerite tasemekoolitus - Perearstikeskus.ee
Treenerite tasemekoolitus - Perearstikeskus.ee
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Käesolev õpik on osa Eesti Olümpiakomit<strong>ee</strong> projektist “1.–3. taseme tr<strong>ee</strong>nerite kutse kvalifikatsioonisüst<strong>ee</strong>mija sellele vastava koolitussüst<strong>ee</strong>mi väljaarendamine”.Projekti rahastavad Euroopa Sotsiaalfond ja Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusminist<strong>ee</strong>rium riiklikuarengukava m<strong>ee</strong>tme “Tööjõu paindlikkust, toimetulekut ja elukestvat õpet tagav ning kõigile kättesaadavharidussüst<strong>ee</strong>m” raames.Projekti viib läbi Eesti Olümpiakomit<strong>ee</strong>, partner ja kaasrahastaja on Eesti Vabariigi Kultuuriminist<strong>ee</strong>rium.Eesti Olümpiakomit<strong>ee</strong> väljaanne. Õpik on vastavuses Eesti Olümpiakomit<strong>ee</strong> poolt kinnitatud õppekavadega.Õpik on piiranguteta kasutamiseks tr<strong>ee</strong>nerite koolitustel.Esikaas: Fred Kudu – Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna rajaja ja pikaaegne juht, legendaarnetr<strong>ee</strong>ner ja spordiraamatute autor.Foto Eesti Spordimuuseumi kogust.Tiraaž 1000 eksemplariKujundanud Marika PiipK<strong>ee</strong>letoimetaja Inge MehideTrükk Sunprint InvestISBN 9985-9673-0-52
AUTORIDAave Hannuspsühholoogiateaduste magisterTartu Ülikooli spordipedagoogikaja tr<strong>ee</strong>ninguõpetuse instituutEesti Käitumis- ja TerviseteadusteKeskusRein Jalakmeditsiiniteaduste kandidaatAudentese ÜlikoolEesti Olümpiakomit<strong>ee</strong>Jaan Lokopedagoogikateaduste kandidaatTartu Ülikooli spordipedagoogika jatr<strong>ee</strong>ninguõpetuse instituutAnts Nurmekivipedagoogikateaduste kandidaatTartu Ülikooli spordipedagoogika jatr<strong>ee</strong>ninguõpetuse instituutKristjan Portbioloogiateaduste kandidaatTallinna ÜlikoolikehakutuuriteaduskondTiia RandmaEesti Kaubandus – TööstuskodaLennart Raudseppliikumis ja sporditeaduste doktorTartu Ülikooli spordipedagoogika jatr<strong>ee</strong>ninguõpetuse instituutSiim SchneiderTartu Ülikooli artstiteaduskonnaresidentKaivo Thomsonpedagoogikateaduste kandidaatTallinna Ülikooli kehakutuuriteaduskondEuroopa SpordipsühholoogiaFöderatsiooni (FEPSAC) juhatuse liigeToomas TõniseEesti Olümpiakomit<strong>ee</strong>Vahur Ööpikbioloogiateaduste kandidaatTartu Ülikooli spordibioloogiaja füsioteraapia instituutEesti Käitumis- ja TerviseteadusteKeskus3
SISUKORDSISUKORDAUTORID ................................................................................................................................................................................3BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIALÜHIÜLEVAADE INIMESE ORGANISMI EHITUSEST JA TALITLUSEST. Vahur Ööpik .....................................5TREENINGUKOORMUSTE MÕJU INIMESE ORGANISMILE. Vahur Ööpik.........................................................11INIMESE KOHANEMISVÕIME. Kristjan Port..............................................................................................................17OLULISEMAD EALISED ISEÄRASUSED. Kristjan Port .............................................................................................23MEDITSIINSPORDIMEDITSIINILINE TERVISEUURING SPORDIS. Rein Jalak .........................................................................30SAGEDASEMAD HAIGUSED SPORDIS. Siim Schneider............................................................................................35SAGEDASEMAD TUGI-LIIKUMISAPARAADI HAIGUSED.KINNISTE VIGASTUSTE ESMAABI. Siim Schneider, Aalo Eller .............................................................................41PEDAGOOGIKATREENINGU PRINTSIIBID JA NENDE RAKENDATAVUS. Ants Nurmekivi........................................................47SPORDITEHNIKA ÕPETAMINE JA OMANDAMINE. Jaan Loko ............................................................................52KEHALISE ETTEVALMISTUSE BAASKOMPONENDID. Ants Nurmekivi............................................................57PSÜHHOLOOGIASPORDIPSÜHHOLOOGIA OLEMUS JA VAJALIKKUS. Kaivo Thomson, Aave Hannus .....................................63MOTIVATSIOON. Kaivo Thomson, Aave Hannus .......................................................................................................66TREENER KUI GRUPI LIIDER. Kaivo Thomson...........................................................................................................70ÜLDTEADMISEDSISSEJUHATUS MAJANDUSÕPPESSE. Tiia Randma ................................................................................................74SPORDITURUNDUSE ALUSED. Lennart Raudsepp ...................................................................................................76SPORDI ORGANISATSIOONILINE ALUS JA STRUKTUUR,SPORDI REGULEERIMISE VORMID. Toomas Tõnise .................................................................................................81SOOVITATAV KIRJANDUS.................................................................................................................................................904
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIALÜHIÜLEVAADE INIMESE ORGANISMIEHITUSEST JA TALITLUSESTINIMESE ANATOOMIA JA FÜSIOLOOGIAInimese anatoomia on õpetus inimorganismi ehitusest, füsioloogia aga käsitleb selle talitlust. Anatoomiaja füsioloogia harusid, mis tegelevad haige organismi uurimisega, nimetatakse vastavalt patoloogiliseksanatoomiaks ja patoloogiliseks füsioloogiaks. Terminit “spordianatoomia” üldiselt ei kasutata, spordifüsioloogiaon aga selgesti piiritletav füsioloogia haru, mis käsitleb organismi talitlust kehalisel tööl ning regulaarsetekehaliste koormustega kohanemise füsioloogilisi mehhanisme. Organismi regulaarsete kehaliste koormustegakohanemine väljendub tr<strong>ee</strong>nitusseisundi tekkimises ja arenemises tr<strong>ee</strong>ningu tulemusena.Kehaliste koormuste mõju inimesele võib sõltuvalt nende kestusest, intensiivsusest ja sagedusest olla vägamitmepalgeline ja tugev. Tr<strong>ee</strong>ning (kehaliste koormuste plaanipärane pikaajaline rakendamine) muudabinimese organismi. Esile kutsutavad muutused võivad s<strong>ee</strong>juures olla väga ulatuslikud ning ilmneda nii kehaehituse kui ka talitluse tasandil. Oluline on teadvustada, et ebaõige tr<strong>ee</strong>ningukava mitte üksnes ei raskendaseatud <strong>ee</strong>smärkide saavutamist, vaid võib organismi arendamise ja täiustamise asemel seda hoopis tõsiseltkahjustada. Enesestmõistetav on, et arst, kes kirjutab patsiendile välja ravimi, tunneb selle toimet ja võimalikkekõrvalmõjusid ning on võimeline määrama igale inimesele kohase koguse ning tarvitamise sageduse. Peaminevahend, mida tr<strong>ee</strong>ner oma õpilaste mõjutamiseks kasutab, on kehaline koormus. Inimese anatoomia jafüsioloogia tundmine on tr<strong>ee</strong>nerile möödapääsmatult vajalik selleks, et ta oma peamise mõjutusvahendiga samavastutustundlikult ümber käia suudaks kui arst ravimitega.INIMESE ORGANISMI EHITUSInimese organismi ehitus on k<strong>ee</strong>rukas ning seda kõikehaaravalt ja korraga kirjeldada ning tundma õppida onpraktiliselt võimatu. S<strong>ee</strong>pärast on otstarbeks esiteks eristada organismi struktuuri tasandeid, püüda mõista eritasanditele kuuluvate struktuuride ehituse põhijooni ning tasandite omavahelisi seoseid. Põhilised inimeseorganismis eristatavad struktuuritasandid on rakk, kude, elund, elundkond ja organism kui tervik.5
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIARAKKInimese keha elementaarseks ehituslikuks üksuseks on rakk. Rakkude koguarv inimorganismis on ligikaudu10 14 . Erinevat tüüpi rakkude kuju, mõõtmed ja talitlus on suures ulatuses vari<strong>ee</strong>ruvad.NeuronLihasrakkDendriitMüofibrillidNeuroni kehaMüeliinkestErütrotsüüdidRanvier’ soonisTuumAksonAksoni harudJoonis 1. Neuron, lihasrakk ja erütrotsüüdid. Rakkude kuju ja struktuur on alati vastavuses nende spetsiifiliste funktsioonidega.Neuronil on eristatavad lühikesed jätked (dendriidid) ja üks pikk jätke (akson). Aksonit katab müeliinkest, milles on sissesopistused(Ranvier`soonised). Lõpposas akson hargneb. Lihasrakule ainuomased organellid on müofibrillid. Erütrotsüütide kaksiknõgusussuurendab oluliselt nende pindala, suur pindala tõstab nende efektiivsust hapniku transportijatena. NB! Erinevate rakkude mõõtmedjoonisel ei ole proportsionaalsed!Näiteks skeletilihasrakk on kiudjas moodustis, närvirakule (neuronile) on iseloomulik rakukehast väljaulatuvatejätkete olemasolu, punane vererakk (erütrotsüüt) on aga korrapärase kujuga kaksiknõgus kettake. Mis puutubmõõtmetesse, siis skeletilihaseid moodustavate rakkude (mida nende kujust tulenevalt ka lihaskiududeksnimetatakse) läbimõõt on ligikaudu 10–80 μm, nende pikkus aga võib ulatuda 15–20 sentim<strong>ee</strong>trini. Neuroni kehaläbimõõt jääb vahemikku 5–200 μm, mõnede neuronite kõige pikema jätke – aksoni pikkus võib aga küündida üleühe m<strong>ee</strong>tri. Normaalsete erütrotsüütide mõõtmed vari<strong>ee</strong>ruvad väikeses ulatuses, nende läbimõõt on 7–8 μm.Lihasraku talitluse kõige iseloomulikumaks ilminguks on kontraktsioon (lühenemine, kokkutõmme),tänu millele lihasteks koondunud lihasrakud annavad inimesele liigutuste sooritamise võime ja liikuvuse.Närvirakkude peamiseks ülesandeks on elektriliste signaalide – närviimpulsside gener<strong>ee</strong>rimine jaedasikandmine, erütrotsüüdid on aga kohandatud hapniku organismisiseseks transportimiseks.Erinevaid rakke on inimese kehas oluliselt rohkem kui seni näitena toodud kolmik. Kuigi erinevate rakkud<strong>ee</strong>hitus ei ole kaugeltki mitte ühesugune, on nende põhilised struktuurid siiski sarnased.Raku peamisteks koostisosadeks on membraan, tsütoplasma ja tuum. Membraanil on <strong>ee</strong>lkõige piiristavfunktsioon, tänu sellele on rakk ümbritsevast selgesti eristatav ning moodustab ühtse terviku. Tsütoplasma onrakusisene aine, kolloidne vedelik, milles paiknevad raku väikeorganid ehk organellid. Tuum on raku elutalitlusejuhtimiskeskus, mis on ümbritsetud kahekihilise tuumaümbrisega ning mis sisaldab kromosoomidenaorganis<strong>ee</strong>ritud pärilikkuseainet kromatiini. Inimese kehas on rakkusid, millel on väga palju tuumasid(vöötlihaskiud), aga ka hoopis ilma tuumata rakkusid, mille tuntumaks näiteks on erütrotsüüdid.6
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAKare endoplasmaatilineretiikulumRibosoomPoorTuumakeTuumamembraanTUUMGolgi kompleksTsentrioolLüsosoomTsütoplasmaSile endoplasmaatilineretiikulumMitokonderMembraanJoonis 2. Raku üldine ehitus. Lüsosoomid on põiekesed, mis toimivad rakusisestes s<strong>ee</strong>dimisprotsessides ja sisaldavad ohtrastierinevaid aineid lagundavaid ensüüme. Tsentrioolid on silinderjad kehakesed tuuma läheduses, mis tagavad raku pooldumiselpärilikkuseaine jagunemise tütarrakkude vahel. Golgi kompleks on põiekeste ja torukeste süst<strong>ee</strong>m tuuma läheduses, kusmodifits<strong>ee</strong>ritakse (töödeldakse) rakus sünt<strong>ee</strong>sitavaid valkusid. Muude organellide lühikirjeldus on tekstis.Endoplasmaatiline retiikulum on raku organell, mis kujutab endast membraansete seintega torukeste japõiekeste süst<strong>ee</strong>mi, mille ülesandeks on erinevate ainete rakusisene transport ning mis hõlmab rakus võrdlemisisuure ruumi. Eristatakse kareda- ja siledapinnalist endoplasmaatilist retiikulumi, kusjuures esimesena mainitu“karedus” on tingitud temale kinnitunud sõmerjatest kehakestest – ribosoomidest. Ribosoomid on rakuorganellid, mis koosnevad ribonukleiinhappest ja valkudest, nende ülesandeks on raku elutalitluseks vajalikevalkude sünt<strong>ee</strong>simine. Kõik ribosoomid ei ole seotud endoplasmaatilise retiikulumiga, neid leidub tsütoplasmaska vabalt.Mitokondrid on kahekihilise membraaniga ümbritsetud piklikud organellid, mis mõnedes rakkudes puuduvadsootuks, teistes aga leidub neid palju tuhandeid. Mitokondreid nimetatakse sageli “jõujaamadeks”, kunanende peamiseks ülesandeks on raku varustamine elutalitluseks vajaliku energiaga. Praktiliselt ainus vahetuenergiaallikas, mida rakus elutalitlusprotsesside käivitamiseks kasutatakse, on adenosiintrifosfaat (lühendatultATP). ATPd sünt<strong>ee</strong>sitakse mitokondrites hapniku juuresolekul ja osalusel. Mitokondreid leidub palju niisugustesrakkudes, kus energiavajadus on suur, näiteks lihaskiududes ja maksarakkudes.Mõnedes rakkudes leidub ainult neile omaseid organelle. Näiteks lihasrakkudele iseloomulik kontraktsioonivõimetuleneb otseselt neile spetsiifiliste organellide – müofibrillide olemasolust.7
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAKUDEKude moodustub ühesuguse tekke, ehituse ja funktsiooniga rakkudest ning nende rakkude produts<strong>ee</strong>ritavastrakuvaheainest. Inimese kehas eristatakse nelja põhilist koetüüpi: epit<strong>ee</strong>l-, side-, lihas- ja närvikudet.EPITEELKUDE katab keha välispinda, samuti õõnsate elundite sisepindu ning moodustab näärmeid. Sellisepaigutuse tõttu on epit<strong>ee</strong>lkoel alati vaba pind – s<strong>ee</strong> on pööratud kas kehast väljapoole või siis keha õõnsatestruktuuride sisemusse. Epit<strong>ee</strong>lkoele on üldiselt iseloomulik, et seal on palju rakkusid, kuid vähe rakuvaheainet.Epit<strong>ee</strong>lkoe erinevaid vorme eristatakse rakkude kuju ja rakukihtide arvu järgi. Näiteks ühekihilinelam<strong>ee</strong>pit<strong>ee</strong>lkude katab kopsualveoolide ja p<strong>ee</strong>nte veresoonte (kapillaaride) seinu ning muudab n<strong>ee</strong>d struktuuridgaasidele ja paljudele teistele ainetele hõlpsasti läbitavateks. S<strong>ee</strong>vastu mitmekihiline epit<strong>ee</strong>l on iseloomuliknahale, tagades sellele vajaliku vastupidavuse.SIDEKOE mass inimese kehas on võrreldes teiste põhiliste kudedega kõige suurem. Sidekoe rakud paiknevadüksteisest võrdlemisi kaugel, nende vahele jääv ruum on täidetud rakuvaheainega. Sidekoe rakkudevaheliseleainele on iseloomulik erinevate kiudude olemasolu, mis mõnel juhul moodustavad õhukese võrgustiku,mõnikord aga väga tugevaid või elastseid kiulisi struktuure. Eristatakse kohevat ja tihedat sidekudet. Esimeneneist moodustab erinevatele elunditele tugistruktuure, pakub neile kaitset ning täidab nende vahele jäävatruumi. Tihe sidekude sisaldab võrreldes kohevaga rohkem erinevaid kiude ning vähem rakke, ta moodustabkõõluseid, sidemeid ja teisi elundeid ümbritsevaid sidekoelisi kirmeid.RASVKUDE on sidekoe vorm, milles erinevalt teistest sidekoe liikidest paiknevad rakud tihedasti üksteisekõrval ning rakuvaheainet on vähe. Rasvkude paikneb inimese kehas peamiselt nahaaluses kihis ningsis<strong>ee</strong>lundite ümbruses. Rasvkoe rakud on täidetud valdavalt rasvaga. Kuna rasv on halb soojusjuht, omabnahaalune rasvakiht suurt tähtsust inimese kehatemperatuuri säilitamisel. Sis<strong>ee</strong>lundite ümbruses paiknevrasvkude aga pakub neile kaitset ning fiks<strong>ee</strong>rib nad kindlasse asendisse. Rasvkoes sisalduv rasv kujutab endastsuurimat energiavaru inimese kehas.KÕHRKUDE on elastne ja vastupidav sidekoe vorm. Hüaliin- ehk klaaskõhr katab luude liigespindu ningmuudab n<strong>ee</strong>d libedaks, ta moodustab ka nina elastse toese ning teda leidub söögitoru seinas. Elastne kõhr onpalju elastsem kui hüaliinkõhr, teda leidub näiteks kõrvas ja kõris. Kiudkõhr on eriti vastupidav tänu ohtralekollag<strong>ee</strong>nkiudude sisaldusele. Kiudkõhr on selgroolülide vaheketaste oluline koostisosa, mis annab neileühtaegu tugevuse ja elastsuse ning võimaldab puhverdada lülisambale mõjuvaid koormusi.LUUKUDE on kõige jäigem sidekoe vorm. Luukoe rakuvaheaine sisaldab ohtrasti kaltsiumi- ja fosforisoolasid,samuti kollag<strong>ee</strong>nkiudusid, mis koos annavad luule tugevuse ja ühtlasi mõningase elastsuse. Luukoe põhimassimoodustab rakuvaheaine, rakkude osa selles on väike. Luukude moodustab inimese keha toese ning pakubkaitset paljudele eluliselt tähtsatele elunditele. Näiteks kolju ümbritseb aju ning rinnakorvi moodustavad luudsüdant ja kopsusid. Mitmete luude sisemuses paikneb punane luuüdi, kus tekivad vererakud.Veri on SIDEKUDE, mille rakuvaheaine moodustab vedelik – vereplasma. Eristatakse kolme liiki vererakkusid,millest kõige arvukama rühma moodustavad punased vererakud ehk erütrotsüüdid. Hulgalt teisel kohal onvereliistakud ehk trombotsüüdid ning arvukuselt kõige tagasihoidlikuma, ent rakutüüpidelt kõige mitmekesisemarühma moodustavad valged vererakud ehk leukotsüüdid. Vererakud moodustavad vere üldmahust veidi alla poole.Verel on inimese kehas palju olulisi ülesandeid, millest tuntum on hapniku transport kopsudest kõigisse kudedesse.LIHASKUDET on kolme liiki: skeleti- ehk vöötlihas, silelihas ja südamelihas. Liigist sõltumatult on lihaskoekõige iseloomulikumaks omaduseks kokkutõmbevõime. Lihaskoes on vähe rakuvaheainet, lihaste põhimassimoodustavad lihasrakud.Skeletilihaskoest koosnevad lihased, mis kinnituvad kõõlustega luudele (skeletile) ning mis annavad inimeseleliikumisvõime. Skeletilihaste talitlus allub tahtele, inimene on võimeline oma liigutusi teadlikult kontrollima.Silelihaskoest koosnevad silelihased, mida leidub kihtidena veresoonte, s<strong>ee</strong>detrakti, hingamist<strong>ee</strong>de, kuset<strong>ee</strong>de jateiste õõneselundite seintes. Silelihased ei kinnitu kunagi luudele, nende talitlus ei allu inimese tahtele. Silelihasteabil regul<strong>ee</strong>ritakse vererõhku, tagatakse soolestiku ja mao normaalne talitlus ning rea muude funktsioonidetoimimine inimese kehas. Südamelihaskudet esineb ainult südames. Nii nagu silelihaste talitlus, ei allu ka südametöö inimese tahtele. Südamelihas on praktiliselt väsimatu, süda hakkab tööle varakult enne inimese sündi ningtoimib vahetpidamatult kuni surmani. Südame olulisim ülesanne on katkematu vereringe tagamine.NÄRVIKUDE koosneb närvirakkudest ehk neuronitest ning gliiarakkudest. Neuronid on kohanenudnärviimpulsside gener<strong>ee</strong>rimiseks ja juhtimiseks, omades selleks erineva pikkusega jätkeid. Neuroni pikimat jätketnimetatakse aksoniks, närvid moodustuvad aksonite kimpudest. Gliiarakkudel on mitmekesised ülesanded, nadmoodustavad aksonitele elektrilise isolatsioonikihi, toestavad neuroneid ja nende jätkeid, kontrollivad ainevahetustvere ja närvirakkude vahel. Osa gliiarakke on võimelised hävitama närvikoesse sattunud mikroobe, omades s<strong>ee</strong>gaolulist kaitse funktsiooni. Gliiarakke on närvikoes arvukamalt kui neuroneid, ajus on neid üle kümne korra rohkemkui närvirakke. Närvikoe peamiseks ülesandeks on inimese organismi erinevate osade talitluse regul<strong>ee</strong>rimine,koordin<strong>ee</strong>rimine ja liitmine ühtseks tervikuks. Närvikude on inimese teadvuse ja vaimse tegevuse kandja.8
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAELUNDElund ehk organ on inimese organismi osa, millel on eripärane kuju, asend ja talitlus. Eristatakse õõneselundeid jaõõneta elundeid, mõlemad võivad koosneda mitmest erinevast koest. Näiteks lihases esineb peale lihaskoe ka när vi- ,rasv- ja sidekudet. Igal elundil inimese kehas on kindlad ülesanded: südamel vere pumpamine, n<strong>ee</strong>rudel ve re puhastamineja jääkainete eritamine uriini, kopsudel hapniku sidumine neist läbi voolavasse verre ning süsihappegaasieritamine väljahingatavasse õhku, kõhunäärmel s<strong>ee</strong>denõrede ja mõnede hormoonide produts<strong>ee</strong>rimine jne.ELUNDKONDElundkonna ehk organsüst<strong>ee</strong>mi moodustavad samalaadse talitlusega elundid. Inimese keha peamisedelundkonnad ning nende põhilised ülesanded on toodud tabelis 1. Organismi kui terviku häireteta toimimiseks onvajalik mitte üksnes erinevate elundkondade normaalne talitlus, vaid ka nende toimimise omavaheline kooskõla.Tabel 1. Elundkonnad ehk organsüst<strong>ee</strong>midElundkond Peamised elundid Peamised funktsioonidKattesüst<strong>ee</strong>mNärvisüst<strong>ee</strong>mEndokriinsüst<strong>ee</strong>mSkeletisüst<strong>ee</strong>mNahk, juuksed, küüned,higinäärmedPea- ja seljaaju, närvid,ganglionid, retseptoridEndokriinnäärmedLuud, kõhred, sidemedMehaaniline kaitse, D-vitamiini <strong>ee</strong>llastesünt<strong>ee</strong>s, eritus, termoregulatsioonPeamine regulatoorne süst<strong>ee</strong>m,kontrollib kõiki füsioloogilisi jaintellektuaalseid funktsiooneNärvisüst<strong>ee</strong>mi kõrval teine olulineregulatoorne süst<strong>ee</strong>m: ainevahetus,sigimine jmsMehaaniline kaitse, toestus, liikumine,vereloome, mineraalainete “ladu”Lihassüst<strong>ee</strong>m Lihased, kõõlused Liikumine, kehaasend, termoregulatsioonHingamissüst<strong>ee</strong>mSüdame-vereringesüst<strong>ee</strong>mLümfisüst<strong>ee</strong>mS<strong>ee</strong>dimissüst<strong>ee</strong>mKusesüst<strong>ee</strong>mKopsud, hingamist<strong>ee</strong>dSüda, veresooned, veriLümfisooned, lümfisõlmedSuu, söögitoru, magu,sooled, s<strong>ee</strong>denäärmedN<strong>ee</strong>rud, põis, kuset<strong>ee</strong>dGaaside vahetus vere ja väliskeskkonnavahel, pH regulatsioonToitainete, laguproduktide, gaaside ja hormoonidetransport kehas, kaitsefunktsioon,termoregulatsioonVõõrkehade kahjutustamine organismi sisekeskkonnas,vedelikutasakaaluregulatsioon, kaitsefunktsioonToidu mehaaniline ja k<strong>ee</strong>miline töötlemine,imendumine, jääkainete eritamineLaguproduktide eritamine, pH javedelikutasakaalu regulatsioonReproduktiivsüst<strong>ee</strong>m Sugunäärmed, suguelundid Sugurakkude produts<strong>ee</strong>rimine, paljunemineINIMESE ORGANISMI TALITLUSEespool käsitleti inimorganismi ehitust selle tundmaõppimise lihtsustamiseks struktuuri erinevate tasanditekaupa. Organism aga talitleb alati ühtse tervikuna: muutused ühe organi või organsüst<strong>ee</strong>mi talitluses kutsuvadalati esile suuremaid või väiksemaid muutusi ka teiste organsüst<strong>ee</strong>mide funktsionaalses aktiivsuses. Näitekskehalisel tööl on paratamatu skeletilihaste aktiivsuse tõus võrreldes puhkeseisundiga. Selle tulemusena suureneblihaste hapnikuvajadus, mille rahuldamiseks tuleb intensiivistada nii hingamissüst<strong>ee</strong>mi kui ka südame javereringe süst<strong>ee</strong>mi talitlust. V<strong>ee</strong>lgi enam, lihaste tööga kaasneb suurem soojuse teke, mistõttu tuleb normaalsekehatemperatuuri säilitamiseks aktiv<strong>ee</strong>rida ka termoregulatsiooni süst<strong>ee</strong>mi talitlus. Inimese kehaline töövõimelangeb oluliselt, kui kas või ühe nimetatud elundkonna talitlust ei õnnestu mingil põhjusel piisavalt hästi kooskõlastadateiste süst<strong>ee</strong>mide toimimisega.Vajadus organismi erinevate osade talitluse kooskõlastamise ja koordin<strong>ee</strong>rimise järele ei kaasne üksnes kehalisepingutusega. Selleks et organism toimiks normaalselt, ühtse tervikuna, peab s<strong>ee</strong> kooskõla olema tagatudpidevalt nii stabiilsetes oludes kui ka eksistentsitingimuste muutumisel.9
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAINIMESE ORGANISMI TALITLUSE REGULATSIOONInimese organismi erinevate osade talitluse liidavad ühtseks tervikuks kaks elundkonda – närvisüst<strong>ee</strong>m jaendokriinsüst<strong>ee</strong>m. Närvisüst<strong>ee</strong>m on peamine regulatoorne süst<strong>ee</strong>m inimese kehas, mis kas otse või kaudseltkontrollib ja kooskõlastab kõigi teiste elundkondade talitlust. Suures osas realis<strong>ee</strong>rub närvisüst<strong>ee</strong>mi funktsioonaga endokriinsüst<strong>ee</strong>mi vahendusel ja toetusel. Ka viimase peamiseks ülesandeks on organismi erinevate osadetalitluse koordin<strong>ee</strong>rimine, kuid ta täidab seda rolli, olles ise allutatud närvisüst<strong>ee</strong>mi kontrollile.Igasugune kontroll, kooskõlastamine ja koordin<strong>ee</strong>rimine on seotud informatsiooni vahetamisega. Närvisüst<strong>ee</strong>misedastatakse informatsiooni elektrilisel t<strong>ee</strong>l, närviimpulssidena, mis suunatakse sihtkohta (erinevate elunditeni)närvide kaudu. Endokriinsüst<strong>ee</strong>mis s<strong>ee</strong>vastu on informatsiooni kandjateks k<strong>ee</strong>milised ühendid – hormoonid –,mis enamasti toimetatakse sihtkohta vere vahendusel. Piltlikult võib närvisüst<strong>ee</strong>mi võrrelda telefonivõrguga,mille kaudu on vajaduse korral võimalik adressaadiga kiiresti ühendust saada ja teateid viivitamatult ningtäpselt edasi anda. Endokriinsüst<strong>ee</strong>m toimib aga otsekui pudelipost – vette (verre) lastakse suur hulk kindlatsõnumit sisaldavaid pudeleid (hormoonimolekule) arvestusega, et varem või hiljem mõni neist adressaadinijõuab.Enamasti reag<strong>ee</strong>rib närvisüst<strong>ee</strong>m muutustele organismi seisundis või teda ümbritsevas keskkonnas oluliseltkiiremini kui endokriinsüst<strong>ee</strong>m. Närvisüst<strong>ee</strong>mi reaktsioon jääb aga enamasti lühiajaliseks. S<strong>ee</strong>vastuendokriinsüst<strong>ee</strong>m toimib aeglasemalt, kuid tema reaktsioon kestab kauem kui närvisüst<strong>ee</strong>mi vastus. Enamikuorganismi kudede ja organite talitlus on allutatud ühtaegu nii närvi- kui ka endokriinsüst<strong>ee</strong>mi kontrollile.STRUKTUURI JA TALITLUSE VASTAVUSE PRINTSIIPInimorganismis on kõigil tasanditel rakust organsüst<strong>ee</strong>mini võrdlemisi hõlpsasti märgatav struktuuri jatalitluse vastavus, sobivus. Näiteks inimese liikumisvõime põhineb lihassüst<strong>ee</strong>mi talitlusel. Kogu lihassüst<strong>ee</strong>miülesehitus, alates raku organellidest ja lõpetades lihaskonna kui tervikuga, on maksimaalselt sobiva struktuurigaselle funktsiooni täitmiseks. Kuigi ka süda on lihaseline elund, on tema funktsioon skeletilihaste omast selgestierinev – süda on <strong>ee</strong>lkõige lakkamatult toimiv pump. Skeletilihasest selgesti erinev ja just südamele iseloomulikutalitlusega sobiv on ka südame ehitus nii tervikliku elundi kui ka südamelihase raku ja selle organellide tasandil.Pöörates tähelepanu veresoontele, mille vahendusel südame poolt liikuma pandud veri kõigi elundite, kudedeja rakkudeni jõuab, on täheldatav samasugune struktuuri ja funktsiooni vastavus. Organismi koostisosadestruktuuri ja nende funktsiooni vastavus on inimese keha ülesehituse üldkehtiv printsiip. Sama üldkehtiv onprintsiip, et struktuurid, mis aktiivselt talitlevad, selle tulemusena ühtlasi arenevad ja täiustuvad ning nendefunktsionaalne võimekus suureneb. Sellel üldisel nähtusel põhineb ka tr<strong>ee</strong>nitusseisundi tekkimine ja areneminetr<strong>ee</strong>ningukoormuste mõjul. Kõik rakud, koed, elundid ja elundkonnad, mille talitlust tr<strong>ee</strong>ningukoormusedmõjutavad, kohanevad nende koormustega suuremal või vähemal määral. Peamised param<strong>ee</strong>trid, millest sõltubtr<strong>ee</strong>ningukoormuste mõju kohanemisprotsessidele organismi struktuurides, on nende maht, intensiivsus jasagedus.Kordamisküsimused:1. Kirjelda lühidalt raku peamisi organelle ja nende põhilisi funktsioone.2. Kirjelda lühidalt rasvkudet ja tema peamisi funktsioone inimese organismis.3. Võrdle skeleti- ja silelihaskudet nende paiknemise ja talitluse alusel inimese organismis.4. Kirjelda lühidalt, kuidas on tagatud väga paljudest erinevatest struktuuridest koosneva inimorganismi talitlusühtse tervikuna.10
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIATREENINGUKOORMUSTE MÕJUINIMESE ORGANISMILETr<strong>ee</strong>ningukoormuste mõju inimese organismile käsitletakse tavaliselt kahes plaanis, pidades silmas kasühekordse kehalise koormuse toimet või pikaajalisema regulaarse tr<strong>ee</strong>ningu efekti. Üksik kehaline pingutusvõib organismi talitluses esile kutsuda väga ulatuslikke muutusi, mis väljenduvad näiteks hingamiseintensiivistumises, südame löögisageduse suurenemises ja higistamises. N<strong>ee</strong>d nihked on aga lühiajalised –nii hingamine, südame töö kui ka higi eritus normalis<strong>ee</strong>ruvad koormusejärgsel taastumis perioodil kiiresti.Üksikute koormuste mõju akumul<strong>ee</strong>rumine pikaajalisema kindla suunitlusega tr<strong>ee</strong>ningu protsessis viibaga võrdlemisi püsivate muutuste välja kujunemisele nii inimese organismi ehituses kui ka talitluses.KEHALISE KOORMUSE MAHT JA INTENSIIVSUSMis tahes kehalise koormuse olulisimateks tunnusteks, mis määravad tema toime inimese organismile, on mahtja intensiivsus.Koormuse maht on iseloomustatav ja mõõdetav näiteks tegevusele kulunud ajaga (sekundid, minutid, tunnid),läbitud vahemaa pikkusega (m<strong>ee</strong>trid, kilom<strong>ee</strong>trid), sooritatud korduste arvuga või ka tõstetud raskustekogusummaga (kilogrammid, tonnid).Kehalise koormuse intensiivsusel on aga kaks aspekti: seda saab vaadelda kas absoluutsel või suhtelisel skaalal.Koormuse intensiivsust absoluutsel skaalal iseloomustab paljudel juhtudel kõige paremini liikumise kiirus,olgu siis tegemist jooksmise, ujumise, jalgrattasõidu, suusatamise või mõne muu sarnase tegevusega. Harjutuseintensiivsust p<strong>ee</strong>geldab ka sooritatud korduste arv ajaühikus. Näiteks kui maadleja tr<strong>ee</strong>nib mannek<strong>ee</strong>nigaülerinnaheiteid, siis sooritades kümme heidet minutis, on kõnealuse harjutuse intensiivsus kaks korda kõrgemkui sagedusega viis korda minutis.KEHALISE KOORMUSE SUHTELINE INTENSIIVSUSKehalise töö suhteline intensiivsus on väljendatav protsentides indiviidi maksimaalsest hapniku tarbimisevõimest. Inimorganismi elutalitluseks on hapniku pidev kättesaadavus vältimatuks <strong>ee</strong>ltingimuseks. Organismihapnikuvajadus ja -tarbimine puhkeolekus on ligikaudu 0,2–0,4 liitrit minutis. Kehalisel pingutusel, näiteksjooksmisel, suureneb hapnikutarbimine võrdeliselt sooritatava töö absoluutse intensiivsusega (jooksu kiirusega),kuni saavutab oma lae, mis sõltuvalt inimese tr<strong>ee</strong>nitusest on enamasti vahemikus 2–6 liitrit minutis.Maksimaalse hapniku tarbimise võime (VO 2max) all mõistetaksegi suurimat hapniku hulka ajaühikus, midaindiviidi organism suudab tarbida intensiivsel kehalisel tööl, mis haarab suuri lihasgruppe. Töö suhteline intensiivsus50% VO 2max tähendab seda, et niisuguse koormuse puhul suureneb konkr<strong>ee</strong>tse indiviidi hapnikutarbimine50 protsendini tema maksimaalsest hapniku tarbimise võimest.11
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAJoonis 1.Maksimaalne hapnikutarbimisevõime. Inimese organismtarbib pidevalt hapnikku.Kehalisel pingutuselhapnikutarbimine suurenebvõrdeliselt sooritatava tööabsoluutse intensiivsusega.Teatud tasemest (A) alatesaga töö intensiivsuse edasisetõstmisega hapnikutarbimin<strong>ee</strong>nam ei suurene – inimeneon saavutanud omahapnikutarbimise võimemaksimumi (VO 2max). OmaVO 2max tasemele vastavatkehalist koormust talubinimene lühikest aega, 50%VO 2max tasemel (B) võib taaga töötada väga kauaKehalise töö intensiivsus suhtelisel skaalal väljendatuna võib küündida ka tasemeni 125% VO 2max ja palju enamgi.S<strong>ee</strong> on seletatav asjaoluga, et jooksu kiirust (töö intensiivsust absoluutsel skaalal) on võimalik suurendadav<strong>ee</strong>l pärast hapnikutarbimise maksimumi saavutamist, kuna lühikest aega saavad lihased töötada ka olukorras,kus hapnikuvajadus on tunduvalt suurem kui hapniku hulk, mida organism otseselt töö ajal tarbida suudab.KEHALISE KOORMUSE MÕJU ORGANISMI TALITLUSELEInimese organismi reaktsiooni kehalisele koormusele määrab <strong>ee</strong>lkõige selle suhteline, mitte absoluutne intensiivsus.Seda on võrdlemisi lihtne mõista, kui võrrelda näiteks tippklassi pikamaajooksjat kesise tr<strong>ee</strong>nitusegamehega kujuteldavas tr<strong>ee</strong>ningueksperimendis. Kui me dos<strong>ee</strong>riksime neile ühesuguse koormuse intensiivsuseabsoluutsel skaalal ja selleks oleks jooks kiirusega 5 m⋅s -1 , siis kõrge tr<strong>ee</strong>nitusega jooksjale oleks s<strong>ee</strong> tugevaks,kuid harjumuspäraseks koormuseks, millega ta suurepäraselt toime tuleks ning millel piisava kestuse korraloleks kindlasti ka tr<strong>ee</strong>niv efekt. Seda lubab oletada tõsiasi, et näiteks 10 000 m jooksus arendavad eliitklassijooksjad rajal keskmist kiirust ca 6 m⋅s -1 , mis võimaldab neil läbida iga kilom<strong>ee</strong>tri ajaga alla 2 minuti ja 50 sekundi.Nende organism talub seda hästi, kuna suhtelisel skaalal on sellise töö intensiivsus nende jaoks küll kõrge,kuid jääb kindlasti alla 100% VO 2max piiri. S<strong>ee</strong>vastu tagasihoidliku tr<strong>ee</strong>nitusega m<strong>ee</strong>stest suudaks valdav enamikniisugust tempot säilitada parimal juhul vaid mõnesaja m<strong>ee</strong>tri vältel, kuna nende suhtelise intensiivsuseskaalal ületab s<strong>ee</strong> neile omase maksimaalse hapnikutarbimise võime. Selline koormus ei omaks kesise tr<strong>ee</strong>nitusegaindiviidide puhul ka olulist vastupidavusvõimet arendavat efekti, kuna s<strong>ee</strong> käiks neile lihtsalt üle jõu ningnad ei suudaks seda piisavalt kaua taluda.Samas, kui dos<strong>ee</strong>rida meie kujuteldavatele vaatlusalustele ühesugune koormus vastavalt nende individuaalselemaksimaalsele hapniku tarbimise võimele, näiteks 55–60% VO 2max, siis sellise kehalise pingutuse mõju neileoleks enam-vähem ühesugune nii subjektiivselt tajutava raskusastme kui ka objektiivselt mõõdetava toime poolestorganismi talitlusele, näiteks südame ja hingamissüst<strong>ee</strong>mi tööle. Mõlemad suudaksid niisuguses suhteliseintensiivsuse tsoonis töötada kaua aega, küll aga ületaks kõrge tr<strong>ee</strong>nitusega sportlase liikumiskiirus sel juhultunduvalt tema tagasihoidliku tr<strong>ee</strong>nitusega kaaslase arendatavat tempot.KEHALISE TÖÖGA KAASNEVAD MUUTUSED LIHASTESKehalisel pingutusel on vahetuteks töö sooritajateks skeletilihased. Kuid nende talitluse tagamiseksaktiv<strong>ee</strong>ritakse närvi- ja endokriinsüst<strong>ee</strong>mi poolt ka muud organid ja organsüst<strong>ee</strong>mid ning koordin<strong>ee</strong>ritaksenende toimimist <strong>ee</strong>smärgiga tagada organismi kui terviku adekvaatne reaktsioon koormusele. Peale lihasteleiavad kõige märgatavamad muutused kehalisel tööl aset ka hingamiselundite, südame ja vereringe ningtermoregulatsiooni süst<strong>ee</strong>mi talitluses.Kõige tähelepanuväärsemad muutused, mis ilmnevad töötavates lihastes, on energiavarude vähenemine ningmitmesuguste ainevahetusproduktide (metaboliitide) kontsentratsiooni suurenemine neis.Lihased töötavad, kasutades selleks adenosiintrifosfaadi (ATP) lagundamisel (hüdrolüüsil) vabanevatenergiat. ATP kontsentratsioon püsib töötavates lihastes sellele vaatamata stabiilsena, kuna tema hüdrolüüsi12
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAintensiivistumine toob endaga alati kaasa ka ATP taastootmise (resünt<strong>ee</strong>si) suurenemise. Peamised ühendid,millesse kätketud energiat kasutatakse ATP resünt<strong>ee</strong>si tagamiseks töötavates lihastes, on fosfokreatiin, glükog<strong>ee</strong>nja triglütseriidid. Nende ühendite sisaldus töötavates lihastes võib suurel määral väheneda. Vähenemise ulatussõltub s<strong>ee</strong>juures alati sooritatava töö intensiivsusest ja kestusest. Näiteks 100 m sprindidistantsi läbimiselmaksimaalse kiirusega võivad fosfokreatiini varud sportlase lihases ammenduda. S<strong>ee</strong>vastu glükog<strong>ee</strong>ni jatriglütseriidide kontsentratsioon jääb praktiliselt muutumatuks. Vastupidavustööl aga on kõige ilmekamaksmuutuseks lihastes glükog<strong>ee</strong>nivarude ulatuslik vähenemine, kurnavalt pika kestusega pingutuse korral nendetäielik ammendumine.Paljudest ainevahetusproduktidest, mille produktsioon lihastes kehalisel tööl võrreldes puhkeseisundigamärgatavalt suureneb, on kõige enam tähelepanu pälvinud piimhape. Nii nagu energ<strong>ee</strong>tilist tähtsustomavate varuainete hulga vähenemine, sõltub ka erinevate metaboliitide kontsentratsiooni suureneminekontrah<strong>ee</strong>ruvates lihastes töö intensiivsusest ja kestusest. Eespool näiteks toodud 100 m sprindidistantsiläbimisega või tund-poolteist kestva vastupidavustööga kaasneb vaid mõningane piimhappe kontsentratsioonitõus lihastes. S<strong>ee</strong>vastu 400 või 800 m jooks maksimaalse kiirusega kutsub esile erakordselt ulatusliku piimhappekontsentratsiooni tõusu nii töötavates lihastes kui ka veres, kuhu kõnealune ühend lihastest satub.Energiavarude vähenemine ja metaboliitide kuhjumine töötavates lihastes on peamisi asjaolusid, mis kutsuvadesile töövõime languse – väsimuse. Näiteks vastupidavustööl intensiivsusega 65–70% VO 2max on väsimusesüvenemine ja kurnatusseisundi tekkimine otseselt seotud glükog<strong>ee</strong>nivarude ammendumisega lihastes.S<strong>ee</strong>vastu 400 m ja 800 m distantsidel, kus soorituse intensiivsus ületab kaugelt 100% VO 2max taseme, tekib kiiretöövõime langus peamiselt piimhappe ulatusliku kuhjumise tagajärjel lihastesse ja verre. Glükog<strong>ee</strong>nivarudevähenemisel lihastes on s<strong>ee</strong>juures teise- või koguni kolmandajärguline roll.HINGAMISSÜSTEEMI TALITLUS KEHALISEL TÖÖLHingamissüst<strong>ee</strong>mi peamine ülesanne on kogu organismi, sealhulgas lihaste varustamine hapnikuga. Kunakehalisel tööl lihaste hapnikutarbimine suureneb, on möödapääsmatult vajalik aktiv<strong>ee</strong>rida ka hingamiselunditetalitlus. Kõige hõlpsamini on s<strong>ee</strong> märgatav hingamissageduse ja -sügavuse suurenemisena. Puhkeseisundishingab inimene 12–16 korda, kehalisel tööl aga kuni 60 korda minutis. Selle tulemusena suureneb oluliseltkopsude ventilatsioon, s.o kopsusid läbiva õhu hulk. Kopsude ventilatsioon sõltub olulisel määral hingamislihastevõimsusest, viimast omakorda iseloomustab õhu liikumise mahtkiirus sisse- ja väljahingamise maksimaalsetahtelise forss<strong>ee</strong>rimise korral. Tervel, kuid tr<strong>ee</strong>nimata inimesel küünib s<strong>ee</strong> näitaja ligikaudu 5–6 liitrini sekundis,tr<strong>ee</strong>nitud sportlastel aga võib s<strong>ee</strong> olla 10–14 l⋅s -1 . Kopsude maksimaalne ventilatsioon jääb tr<strong>ee</strong>nimatutel enamastivahemikku 70–100 l⋅min -1 , kõrge tr<strong>ee</strong>nituse tasemega sportlastel (<strong>ee</strong>lkõige vastupidavusalade esindajatel) võibaga küündida 200–240 liitrini minutis.SÜDAME TALITLUS KEHALISEL TÖÖLSüdame talitluse kõige hõlpsamini jälgitav ilming on löögisagedus, mis puhkeseisundis on enamikul inimestel60–70 lööki minutis, kehalisel tööl aga võib suureneda 200 ja veidi enamagi löögini minutis. Tr<strong>ee</strong>nituse tasesüdame maksimaalset löögisagedust oluliselt ei mõjuta, küll väheneb s<strong>ee</strong> koos inimese vanuse suurenemisega.Puhkeseisundis on aga tr<strong>ee</strong>nitud inimese südame löögisagedus tavaliselt madalam kui tr<strong>ee</strong>nimatul. Eritiselgesti tuleb s<strong>ee</strong> esile vastupidavuslikult tr<strong>ee</strong>nitute puhul, kellele täielikus puhkeolekus ca 50 lööki minutis onvõrdlemisi tavapärane näitaja. Mõnedel inimestel on südame löögisageduseks rahuolekus registr<strong>ee</strong>ritud isegialla 30 löögi minutis.Vere hulka, mida süda ühe kokkutõmbega vereringesse paiskab, nimetatakse löögimahuks. Koos südamelöögisageduse suurenemisega suureneb kehalisel tööl võrreldes puhkeseisundiga ka löögimaht: kui rahuolekuson s<strong>ee</strong> 60–80 ml (vastupidavusalade sportlastel 110–130 ml), siis töö ajal küünib selle tõus tr<strong>ee</strong>nimata inimesel100–140 milliliitrini, kõrge tr<strong>ee</strong>nitusega sportlastel aga 150–220 milliliitrini.Löögisagedus ja löögimaht määravad südame minutimahu, s.o vere hulga, mida süda suudab ühe minutigavereringesse pumbata. Tr<strong>ee</strong>nimata inimene ja <strong>ee</strong>lkõige vastupidavuslikult tr<strong>ee</strong>nitud sportlane erinevadmärgatavalt ka saavutatava maksimaalse minutimahu poolest: esimesel jääb s<strong>ee</strong> enamasti 20 liitri piiresse,teisel võib ulatuda 36–42 liitrini. Võrdluseks olgu öeldud, et puhkeseisundis piisab keha hapnikurikka veregavarustamiseks südame minutimahust 5–6 liitrit, seda nii tr<strong>ee</strong>nitud kui ka tr<strong>ee</strong>nimata inimesel.Ühelt poolt p<strong>ee</strong>geldab südame löögisagedus meie organismi reaktsiooni kehalisele koormusele, teiselt poolt ons<strong>ee</strong> võrdlemisi hõlpsasti mõõdetav ja jälgitav. S<strong>ee</strong>pärast on südame löögisagedus väga käepäraseks ja samas13
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAobjektiivseks näitajaks, mille alusel saab tr<strong>ee</strong>ningukoormusi dos<strong>ee</strong>rida (tabel 1). Südame löögisageduse aluselon võimalik eristada tr<strong>ee</strong>ningukoormusi, mida rakendatakse vastupidavusalade sportlaste põhi-, tempo- jamaksimaalvastupidavuse sihipäraseks arendamiseks. Südame löögisagedus on objektiivseks orientiirikskoormuste dos<strong>ee</strong>rimisel ja taastumisprotsesside hindamisel praktiliselt kõigil spordialadel.Tabel 1.Südame maksimaalne löögisagedus ja maksimaalne hapniku tarbimise võime. Südame maksimaalset löögisagedust on noortel tervetelinimestel võimalik võrdlemisi hõlpsasti kindlaks määrata astmeliselt tõusvate koormuste m<strong>ee</strong>todil. Ligikaudselt on s<strong>ee</strong> kalkul<strong>ee</strong>ritavlihtsa valemiga: SLSmax = 220 – inimese vanus aastates. Tõsiasi, et töö suhteline intensiivsus on submaksimaalsetel koormustel seosessüdame löögisagedusega, võimaldab kehaliste koormuste intensiivsust adekvaatselt dos<strong>ee</strong>rida ka indiviidi VO 2max taset otseseltmääramata, üksnes südame löögisageduse alusel.Südame maksimaalnelöögisagedus (%)Maksimaalne hapnikutarbimise võime (%)50 2860 4070 5880 7090 83100 100VERERINGESÜSTEEMI TALITLUS KEHALISEL TÖÖLVereringesüst<strong>ee</strong>mis toimuvad kehalisel tööl märkimisväärsed muutused (tabel 2). Töötavates lihastes veresoontevalendik suureneb, mille tulemusena suureneb võrreldes puhkeseisundiga ka lihastesse suunatava vere hulk.Samasuunalised muutused leiavad aset ka südame ja naha verevarustuses. S<strong>ee</strong>vastu sis<strong>ee</strong>lundites (sooled,maks, n<strong>ee</strong>rud jt) veresooned ahenevad ning neid läbiva vere hulk väheneb. Niisugused ümberkorraldusedon vajalikud, kindlustamaks lihaste suurenenud hapnikuvajaduse katmist ja võimaldamaks kehal vabanedatöö ajal tekkivast suurest soojushulgast. Süstoolne vererõhk suureneb kehalisel tööl tavaliselt märgatavalt,diastoolse rõhu muutused on enamasti väheolulised.Tabel 2.Erinevaid elundeid läbiva vere maht ühes minutis ja selle osakaal (%) südame minutimahust puhkeseisundis ning kehalisel tööl.Südame minutimaht puhkeseisundis on ligikaudu 5000 ml, suuri lihasgruppe haaraval kehalisel tööl küünib s<strong>ee</strong> tr<strong>ee</strong>nimatul inimeselca 20000 milliliitrini, tr<strong>ee</strong>nitul kuni 42000 milliliitrini. Tabelis on südame minutimahuks kehalisel tööl arvestatud 25000 milliliitrit.ElundPuhkeseisundKehaline tööMaht (ml) % Maht (ml) %Muutuspuhkeseisund/tööLihased 1000 20 21000 84 21×↑Süda 200 4 1000 4 5×↑Aju 700 14 900 4 1,3×↑Nahk 300 6 600 2 2×↑Maks 1350 27 500 2 2,7×↓N<strong>ee</strong>rud 1100 22 250 1 4,4×↓Muud 350 7 780 3 2,2×↑14
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIATERMOREGULATSIOON KEHALISEL TÖÖLMuutustest termoregulatsiooni süst<strong>ee</strong>mi talitluses kehalisel tööl annab märku higi eritumise intensiivistumine.Kehalisel pingutusel suureneb soojusproduktsioon inimese organismis paratamatult, samas on stabiilsekehatemperatuuri säilitamine töövõime tagamise peamisi <strong>ee</strong>ltingimusi. Higi aurustumine keha pinnalt onenamikus elus ettetulevates olukordades olulisim termoregulatiivne mehhanism. Iga grammi aurustunud higigajuhitakse kehast väliskeskkonda ca 0,6 kcal soojust. Tööpuhune higistamisega kaasnev v<strong>ee</strong>kaotus 1–1,5 liitrittunnis on võrdlemisi tavaline nähtus, kuid higierituse intensiivsus sõltub peale kehalise töö iseloomu oluliseltka riietusest ja keskkonnatingimustest. Kuumas kliimas suureneb higierituse intensiivsus nii puhkeseisundiskui ka kehalisel tööl.Higierituse intensiivsus kehalisel tööl on siiski väga individuaalne, erinedes ühesugustes keskkonnatingimustes,ühesuguses riietuses ja ühesuguse kehalise pingutuse sooritamisel erinevatel indiviididel kuni neli korda. Kuigihigistamine on vajalik kehatemperatuuri stabilis<strong>ee</strong>rimiseks, kahjustab ka v<strong>ee</strong>kaotus lõppkokkuvõttes kehalisttöövõimet. Näiteks vedelikukaotusega ca 5% ulatuses kaasneb ligikaudu 30% vastupidavusliku võimekuselangus, selgelt negatiivse toimega töövõime suhtes on ka juba märksa tagasihoidlikuma ulatusega (ca 1,5%)vedelikukaotus.Vaatamata termoregulatsiooni süst<strong>ee</strong>mi aktiv<strong>ee</strong>rumisele ei stabilis<strong>ee</strong>ru kehatemperatuur töö ajal siiski mitte pärispuhkeseisundi tasemel. Üldine seaduspärasus on, et kehalisel tööl temperatuur tõuseb ning koormuse ühtlaseintensiivsuse korral saavutab s<strong>ee</strong> kõrgema võrdlemisi püsiva taseme. Välistemperatuuril üle 16 ° C ja konstantseõhuniiskuse korral on s<strong>ee</strong> püsiv tööaegne kehatemperatuur seda kõrgem, mida kõrgem on sooritatava töö suhtelineintensiivsus. Näiteks leiti ühes uuringus, et 20–22 ° C välistemperatuuri korral ja tööl intensiivsusega 50% VO 2maxvaatlusaluste rektaaltemperatuur järk-järgult tõusis ja stabilis<strong>ee</strong>rus 37,3 ° C juures. S<strong>ee</strong>vastu samades tingimustes,kuid 75% VO 2max korral stabilis<strong>ee</strong>rus nende rektaaltemperatuur alles 38,5 ° C tasemel.Peale töö suhtelise intensiivsuse mõjutab kehatemperatuuri tõusu ulatust pingutuse ajal ka õhuniiskus:välistemperatuuril üle 16 kraadi ja töö ühesuguse suhtelise intensiivsuse puhul tõuseb rektaaltemperatuurseda enam, mida suurem on õhuniiskus. S<strong>ee</strong> on seletatav asjaoluga, et õhuniiskuse suurenedes väheneb higiaurustumine kehapinnalt, s<strong>ee</strong>ga väheneb ka aurustumisega kaasnev soojuskadu.TREENITUSSEISUNDÜhekordse tr<strong>ee</strong>ningukoormuse mõju inimese organismile võib küll olla väga tugevasti väljendunud, kuid sellegakaasnevad muutused organismi talitluses jäävad lühiajalisteks. S<strong>ee</strong>vastu regulaarne tr<strong>ee</strong>ning kutsub ajapikkuesile võrdlemisi püsivad muutused nii inimorganismi ehituses kui ka talitluses. Nende muutuste olemus sõltubs<strong>ee</strong>juures otseselt tr<strong>ee</strong>ningu suunitlusest. Kõige hõlpsamini on s<strong>ee</strong> märgatav ühelt poolt vastupidavustr<strong>ee</strong>ninguning teisalt jõu arendamisele suunatud tr<strong>ee</strong>ningu tagajärjel tekkivate muutuste võrdlemisel.VASTUPIDAVUSTREENINGVastupidavustr<strong>ee</strong>ningu tulemusena suureneb organismi maksimaalne hapnikutarbimise võime, tõuseb nn anaeroobselelävele vastav koormus ning paraneb liikumise ökonoomsus.VO 2max suurenemine tuleneb muutustest, mida regulaarsed tr<strong>ee</strong>ningukoormused kutsuvad esile hingamissüst<strong>ee</strong>mis,südame-vereringe süst<strong>ee</strong>mis ning lihastes. Olulisima tähtsusega on ilmselt südame kui pumbafunktsiooni täiustumine ja kapillaaride tiheduse suurenemine skeletilihastes. Tr<strong>ee</strong>nimata inimesel suurenebVO 2max vastupidavustr<strong>ee</strong>ninguga alustamisel võrdlemisi kiiresti – muutused on märgatavad juba mõne nädalaga.Edasisel tr<strong>ee</strong>nimisel VO 2max juurdekasv aga aeglustub ning ligikaudu aasta kuni pooleteise pärast võib s<strong>ee</strong>jõuda platoole, kus jätkuv suurenemine praktiliselt lakkab.Inimese vastupidavuslik töövõime võib aga jätkuvalt paraneda, vaatamata VO 2max suhtelisele stabilis<strong>ee</strong>rumisele.Selle aluseks on nn anaeroobsele lävele vastava koormuse suurenemine. Anaeroobsele lävele vastab tööintensiivsus, mille korral laktaadi kontsentratsioon veres tõuseb 4 millimoolini liitris. Tr<strong>ee</strong>nimatul inimeseljuhtub s<strong>ee</strong> kehalisel tööl intensiivsusega 55–60% VO 2max, kõrge tr<strong>ee</strong>nitusega vastupidavusalade sportlastelvõib aga anaeroobne lävi ilmneda alles koormustel, mis vastavad 80% VO 2max tasemele või isegi üle selle. Midakõrgem on indiviidi anaeroobne lävi, seda suurem on töö intensiivsus, mida ta pikka aega taluda suudab. Teistesõnadega – seda suurem on inimese vastupidavuslik töövõime.Anaeroobse läve tõus vastupidavustr<strong>ee</strong>ningu tulemusena põhineb peamiselt lihastes toimuvatel muutustel.Tänu kapillaaride tiheduse suurenemisele ja mitokondrite arvukuse ning mõõtmete kasvule suureneb tr<strong>ee</strong>nin-15
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAgu mõjul märgatavalt lihaste võime kasutada kehalisel tööl energiaallikana rasvasid. S<strong>ee</strong> võimaldab organismipiiratud glükog<strong>ee</strong>nivarusid märksa ökonoomsemalt kulutada ning ühtlasi vähendab piimhappe produktsiooni,mis on vastupidavusliku töövõime parandamise seisukohast keskse tähtsusega.Nii nagu VO 2max, ei ole ka anaeroobne lävi arendatav lõpmatuseni. Anaeroobse läve suurenemine on vastupidavustr<strong>ee</strong>ningugategelemise esimestel aastatel võrdlemisi kiire, 2–3 aastaga selle areng aeglustub ning jõuabsuhtelisele platoole 3–4 aastaga.Peale VO 2max ja anaeroobse läve sõltub vastupidavuslik töövõime olulisel määral liikumise ökonoomsusest.Näiteks jooksmisel võrdse tempoga 300 m minutis võib võrdse VO 2max tasemega indiviidide hapnikutarbimineoluliselt erineda. Kui s<strong>ee</strong> on ühel 40 ml/kg/min ja teisel 50 ml/kg/min, siis on ilmne, et neist esimese liikumiseökonoomsus ja s<strong>ee</strong>läbi ka vastupidavuslik töövõime on märgatavalt suurem kui teisel. Analoogiliselt muudekäsitletud param<strong>ee</strong>tritega suureneb ka liikumise ökonoomsus tr<strong>ee</strong>ningu mõjul algul kiiresti, tr<strong>ee</strong>nituse arenedesaga järjest aeglasemalt. Siiski, ökonoomsus on arendatav v<strong>ee</strong>l aastaid pärast seda, kui nii VO 2max kui kaanaeroobse läve tõus on jõudnud platoole.JÕUTREENINGJõutr<strong>ee</strong>ningu efekt põhineb peamiselt nn neuraalsel kohanemisel ja skeletilihaste hüpertroofial. Esimene neistomab lihasjõu suurenemise seisukohast olulisimat tähtsust tr<strong>ee</strong>ningu esimese 6–8 nädala vältel. Pikaajalisemaltr<strong>ee</strong>ningul aga sõltub jõu juurdekasv järjest enam lihasmassi suurenemisest, mille aluseks on omakorda lihaskiududeläbimõõdu suurenemine.Neuraalse kohanemise olemus seisneb närvisüst<strong>ee</strong>mi talitluse täiustumises skeletilihaste töö juhtimisel. S<strong>ee</strong>avaldub näiteks üksikute lihaskiudude talitluse sünkroonsuse astme suurenemises, mis omakorda võimaldabsuurendada lihase arendatavat maksimaalset jõudu. Ilmne on ka erinevate lihaste ja lihasgruppide talitlusekoordin<strong>ee</strong>rituse paranemine.Lihasjõu pikaajalisem areng tr<strong>ee</strong>ningu mõjul põhineb peamiselt lihaskiudude läbimõõdu suurenemisel – hüpertroofial.Lihasjõud on võrdelises sõltuvuses lihase ristläbilõike pindalast. S<strong>ee</strong>ga – mida enam suureneb üksikutelihaskiudude läbimõõt, seda enam suureneb kogu lihase ristläbilõike pindala ja lihase jõud. Lihaste hüpertrof<strong>ee</strong>rumisealuseks on lihasvalkude sünt<strong>ee</strong>si intensiivistumine jõutr<strong>ee</strong>ningule iseloomulike koormuste mõjul.Erinevalt vastupidavustr<strong>ee</strong>ningust ei kutsu jõu arendamisele suunatud koormused esile kapillaaride tihedusesuurenemist ega ka mitokondrite arvu või mõõtmete kasvu lihastes. Kuna müofibrillide paksenemise tõttu lihasrakuruumala suureneb, mitokondrite summaarne ruumala aga jääb muutumatuks, siis mitokondrite suhtelineruumala hüpertrof<strong>ee</strong>runud lihasrakus koguni väheneb. Lihaskiudude läbimõõdu suurenemise tõttu väheneb kakapillaaride tihedus lihases. Niisugused muutused kahjustavad hüpertrof<strong>ee</strong>runud lihaste vastupidavuslikkutöövõimet.Osa muutusi, mis tekivad lihaste tasandil, on siiski vastupidavus- ja jõutr<strong>ee</strong>ningu puhul ka sarnased. Näitekssuureneb mõlemal juhul lihaste glükog<strong>ee</strong>nisisaldus. Siiski, vastupidavustr<strong>ee</strong>ningu korral võib s<strong>ee</strong> suurenemineküündida 2,5 korrani võrreldes tr<strong>ee</strong>nimata inimese tasemega, jõutr<strong>ee</strong>ningu efekt jääb aga r<strong>ee</strong>glina vaid 20–30%piiresse.Kordamisküsimused:1. Selgita mõistete “kehalise koormuse absoluutne intensiivsus” ja “kehalise koormuse suhteline intensiivsus”sisu ning omavahelisis seoseid.2. Millest peamiselt tuleneb vajadus verevoolu ümberjaotamiseks erinevate organite vahel kehalisel töölvõrreldes puhkeseisundiga?3. Kirjelda lühidalt peamisi muutusi inimese organismis, mille kutsub esile regulaarne vastupidavustr<strong>ee</strong>ningning mis on vastupidavusliku töövõime suurenemise aluseks.4. Selgita lühidalt, millel põhineb esialgne kiire lihasjõu kasv ja selle hilisem pikemaajaline areng jõutr<strong>ee</strong>ningumõjul.16
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAINIMESE KOHANEMISVÕIMEELU – KOHANEMINE VASTAVALT KESKKONNALEElu, nagu me seda tunneme, esineb vaid plan<strong>ee</strong>dil Maa. Maa pakutav keskkond on olemuslikult muutuv. Alatespimedast ja ülikõrge rõhuga ookeani põhjas asuva tulikuuma 700 ºC ja hapet purskava vulkaanilise allikasuudmest kuni kõrgeima, Päikese käes kümbleva hõredaõhulise ja jäätuvalt külma mäe tipuni. Umbes 20 kmpaksuses kihis leiduv elusloodus püüab Maa heitlike tingimustega kohaneda. Juhul kui s<strong>ee</strong> ei õnnestu, tulebohtlikest tingimustest lahkuda või halvemal juhul saabub surm.Nagu näha, suudab elusloodus kohaneda väga erinevate tingimustega. Kahjuks või õnneks ei saa kõigipakutavaga ühekorraga hakkama ükski liik eraldi võetuna. S<strong>ee</strong> tähendab, et iga eluslooduse esindaja jaoks onolemas talle sobiv kohanemisvahemik. Nii hoitakse ära liikide omavaheline konkurents ja teisalt võimaldatakseoma kohanemisvõimes universaalsuse asemel saavutada erakordseid võimeid. Edaspidi keskendume vaidmaismaal eluga kohanenud inimesele, kuigi v<strong>ee</strong>s, õhus või isegi kivimis elavate organismide omapära sisaldabintrig<strong>ee</strong>rivaid näiteid kohanemise illustr<strong>ee</strong>rimiseks. Tegelikult võtab inimene enda alla vaid tühised 0,5% koguelatavast ruumist.ORGANISM KUI SÜSTEEMIDE SÜSTEEMNagu kõigi elusorganismide puhul, sisaldab inimese kohanemine oma elukeskkonnaga arvukaid üksteisestsõltumatuid tegureid, nagu näiteks rõhk, temperatuur, toit, konkur<strong>ee</strong>rivad elusorganismid jmt. Kõikidel nendeljuhtudel vastutab kohanemise <strong>ee</strong>st organism tervikuna. Samas langeb koormus sõltuvalt tegurist erinevateleorgansüst<strong>ee</strong>midele erinevalt. Näiteks kohanemisel keskkonna muutuva temperatuuriga reag<strong>ee</strong>rib keha nn termoregulatsioonisüst<strong>ee</strong>m,millesse on kaasatud närvisüst<strong>ee</strong>m, keha kattev nahk, vereringe, terve hulk hormoone tootvaidnäärmeid, lihased jne. Keha kaitsesüst<strong>ee</strong>mile langeb suurem koormus näiteks nakkushaiguste vastu võitlemisel.Nälja või külluse puhul on oluline koormus jällegi s<strong>ee</strong>desüst<strong>ee</strong>mil jne.Ülaltoodust järeldub, et nn multirakses ehk mitmest rakust koosnevas organismis on terve hulk funktsiooneusaldatud spetsiifilistele organitele ja nendest moodustunud süst<strong>ee</strong>midele. Ja s<strong>ee</strong> omakorda tähendab, etmuudatus ühe spetsiifilist tööd tegeva osa töös mõjutab kaudselt alati teiste tööd ja tegevust. Rahvatarkus“Kui suu süvvä, sis käe ka lüvvä” vihjab, et tühja kõhuga ei jaksa suuri tegusid teha ehk s<strong>ee</strong>desüst<strong>ee</strong>m onkuidagi seotud lihaste talitlusega. Osa taoliseid seoseid on praktiliselt tajutavad, osa aga mitte. Näiteks mõjutabmõni peidus olev põletik töövõimet, aga tavaliselt ei pane me seda tähele. Sportlasele võib s<strong>ee</strong> aga tähendadasaatuslikku sekundit või sentim<strong>ee</strong>trit.Keha on s<strong>ee</strong>ga ülitihedat koostööd tegev süst<strong>ee</strong>m, kus kõikidel osadel on oma otsene või kaudne, aga alatitähtis ülesanne. Ühest organist loobumine või isegi selle töövõime ajutine häirumine kajastub alati organismikui terviku kohanemisvõimes. Normaalsete tingimuste ulatuses ja normaalseks elutegevuseks piisavadvõimed vastavad normaalsele tervislikule seisundile. Patoloogia kajastab võimetust nendes oludes kohaneda.Mõnikord võib väga hea sportlase mõni funktsioon oluliselt erineda normaalsest. Tavaliselt ületab s<strong>ee</strong> normiksvaja minevat ega ole s<strong>ee</strong>ga patoloogiline. Loomulikult on sportlase väga hea töövõime kergesti haavatav, kuimõne esialgu vähe olulise organi töövõime kas või ajutiselt häirub.17
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAKOHANEMISE OLEMUSErinevatel inimestel on kohanemise piirid erinevad – siit tuleneb ka kehaliste võimete erinevus ehk vahesuutlikkuses keskkonna esitatud nõudmistele vastata. Keskkonna all ei mõelda vaid selle füüsiliste tingimustemuutumist. Antud kontekstis tähendab keskkond kogu taustsüst<strong>ee</strong>mi, mis jääb kehast väljapoole ning millesinimene tegutseb. Nii võib öelda, et keskkonna tingimused nõuavad elamist pimedas, madala temperatuurigakeskkonnas, kus ei kasva ühtegi rohelist taime (eskimode elukeskkond). Teisalt võib keskkonna nn sotsiaalnemõõde asetada inimesed olukorda, kus <strong>ee</strong>listatakse neid, kes jooksevad teistest sportlikus mõttes kiiremini, onvastupidavamad või viskavad pallimängus rohkem korve jne.Nii nagu keskkond on muutuv, muutuvad pidevalt ka kehalised võimed ja nende kohanemise ulatus. Näiteksuude, kõrgema õhutemperatuuriga keskkonda elama sattunud inimese üheks kohanemise mehhanismikson higinäärmete töö efektiivsemaks muutmine. Isegi juhul kui sama inimene satuks lühiajaliselt külmakeskkonda, säilitavad higinäärmed oma uue võimekuse. Alles pärast seda, kui nädalates mõõdetava aja jooksulon õhutemperatuur madalam, kaob ka higinäärmete palava ilmaga kohanemise efekt. Õigem oleks öelda,et n<strong>ee</strong>d kohanevad külmale keskkonnale vastavaks. Esialgu tundub, et analoogiliselt juhtub ka bussi pealejoostes. Jooksja süda hakkab kiiremini lööma, verd pumbatakse kopsudest lihastesse, hingamine muutubkiiremaks ja kehatemperatuuri tõusuga muutub nahk higiseks. Kõik selle nimel, et organism suudaks tagadabussile jooksmiseks vajalikku jooksutempot. Kuigi viimane pole elu ja surma küsimus, talitles meie esivanemateorganism täpselt samuti ohu <strong>ee</strong>st põgenedes või toitu taga ajades. Niipea kui jooks lõpeb, kaovad ka ülaltoodudkohanemisnähud.Nende kahe näite vahel on siiski üks oluline erinevus. Esimesel juhul leidis aset pikaajaline kohanemine, sestkeskkonna ajutised muudatused ei vähendanud ega suurendanud higinäärmete võimekust. Teisel juhul olitegemist lühiajalise kohanemisega, sest keskkonna tingimuste taastumisel kadusid ka liigsed südamelöögid,langesid hingamissagedus, kehatemperatuur ja lakkas liigne higistamine.Järelikult pidi esimesel juhul olema organismis mingi püsiv muudatus, mille kadumine või teisenemine võtabrohkem aega kui ajutised keskkonnamuudatused. Teisel juhul aga vaheldus vaid organite talitluse aktiivsus,mis lakkas niipea, kui kadus väline põhjus ehk stiimul. Siin väärib taas kord mainimist, et inimesed erinevadomavahel oma organite talitluse mobilis<strong>ee</strong>rimise määra poolest. Näiteks ei suuda mõne inimese süda pumbatapiisavalt palju verd ega tema kopsud vahendada piisavas koguses õhuhapnikku selleks, et joosta sama kiireltnagu mõni tema kaaslane. Võimete ebavõrdsus, mis eksist<strong>ee</strong>rib erinevate inimeste seas, on samuti suhteliseltpüsiva iseloomuga. Selle määrab nii pärilikkus kui ka erinev tr<strong>ee</strong>nituse tase. Ainuke, mida muuta saab,ongi tr<strong>ee</strong>nituse tase. Ning teistest inimestest erinemise nimel tehakse väga olulisi pingutusi. Kuid selleks ettr<strong>ee</strong>ningust saaks maksimaalselt kasu, peab teadma, millel bas<strong>ee</strong>rub püsiv erinevus inimeste töövõimes. Olgusiis võrdluse objektiks sama inimene enne ja pärast tr<strong>ee</strong>ningut või võrreldagu omavahel erinevaid inimesi.STRUKTUURI JA FUNKTSIOONI SEOSOtsides vastus küsimusele, milles seisnevad pikaajalist kohanemist tagavad mehhanismid, keskendugemhetkeks ühele olulisele elusloodust iseloomustavale tunnusele. Selleks on struktuuri ja funktsiooni vahelineseos. Kujutage ette südant, mille ehituses toimub väikene muudatus. Küsige, kas oleksite nõus, kui sellemuudatuse kandjaks oleks teie enda süda? Loomulikult tundub taoline ettepanek ohtlikuna, sest me tajumepeaaegu instinktiivselt, et südame talitlus võib halveneda. Kuigi selline lähenemine ei ole teaduslikult korrektne,annab s<strong>ee</strong> siiski aimu elusmat<strong>ee</strong>ria struktuuri ja talitluse omavahelisest seosest. Nii võib praktiliselt alati mõnekehalise võime muudatuse tagant leida muudatusi seda tagava organi ehituses.Ülaltoodud seos töötab ka vastupidi. S<strong>ee</strong> tähendab, et kui me kasutame olulisel määral mõnda funktsiooni,kajastub s<strong>ee</strong> alati mõne organi struktuuri muudatustes. Sisuliselt võtab funktsiooni ja struktuuri vahekordkokku sportliku tr<strong>ee</strong>ningu olemuse. Kujutage vaid ette suuri raskuseid tõstvat sportlast. Kindlasti on temalihaste suurus ja nende mass raskusi mittetõstva inimese omast suurem. Kui näiteks trauma tagajärjel peabsama sportlane oma lihaste kasutamise katkestama, langeb mõne aja pärast ka lihaste mass ning vähenebnende ümbermõõt. Kuigi struktuuri muudatused pole tihti silmaga nähtavad, on n<strong>ee</strong>d siiski olemas. Enamikstruktuurseid muudatusi ongi tegelikult mikroskoopilised ning nende registr<strong>ee</strong>rimine võib olla praktilisekasutamise jaoks komplits<strong>ee</strong>ritud (näiteks nõuab koest tüki võtmist) või liiga kallis. Siit tuleneb tr<strong>ee</strong>ningujuhtimise oluline probl<strong>ee</strong>m: me ei saa piisavalt vara teada, kas tr<strong>ee</strong>ning on mõjutamas organismi soovitudsuunas. S<strong>ee</strong> selgub alles võistluste ajal.18
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAJoonis 1. Uurides südamelihase elektriliste signaalide liikumise kiirust, on võimalik kirjeldada muudatusi südame rakulisesstruktuuris. Palja silmaga poleks muudatusi rakkude ehituses võimalik näha.Otstarbekusest tingituna piirdutakse tr<strong>ee</strong>nitava funktsiooni enda mõõtmisega, sest selle püsivad muudatusedbas<strong>ee</strong>ruvad struktuuri muudatustel. Siit ka põhjus, miks tr<strong>ee</strong>ninguperioodil tehakse kontrollvõistlusi või nnfunktsionaalseid teste – nende kaudu saab aimu, kas tr<strong>ee</strong>ning on kulgenud oodatud suunas. Näiteks on ühekslevinumaks südame struktuuri uurimise testiks elektrokardiogramm (EKG). EKG kajastab elektriimpulssideliikumist südamelihases ehk müokardis. Uurides nende signaalide liikumise kiirust erinevate nurkade alt, onvõimalik kindlaks teha müokardi paksus, selle hapnikuga varustamise tase ja palju muud. Vaevalt et k<strong>ee</strong>gilubaks oma rindkeresse lõike teha südame uurimise <strong>ee</strong>smärgil. Siinkohal on sobilik m<strong>ee</strong>nutada, et keha onüliefektiivset koostööd tegev tervik ja muudatused suvalises sõlmes, nagu haavand rindkeres, kajastuvad koguorganismi töö- ja kohanemisvõimes.PÄRILIKKUSPikaajalise kohanemise aluseks olevad muudatused organite ehituses sisaldavad väga erinevaid mehhanisme.Mõnikord kuhjub rakku rohkem vett, teine kord on seal varasemast rohkem toitaineid nagu glükog<strong>ee</strong>n või rasvad.Enamikul juhtudel on muudatused komplekssed, kajastudes samaaegselt mitme tunnuse muutumises. Selgitamaks,mis ja kuidas organi(te) struktuuris konkr<strong>ee</strong>tselt muutub, on kasulik teada, mis neid muudatusi juhib. S<strong>ee</strong> tähendab,et kuidas teab meid huvitav organ, kui palju ja milliseks peab s<strong>ee</strong> erinevat tüüpi tr<strong>ee</strong>ningu tagajärjel muutuma. On juteada, et nii jõutr<strong>ee</strong>ning kui ka vastupidavustr<strong>ee</strong>ning koormavad lihaseid, aga ometi on lõpptulemus erinev – kordtuli jõudu juurde, teinekord paranes vastupidavus. Teiseks on ülioluline teada, miks täpselt sama tr<strong>ee</strong>ningut tegevadinimesed kohanevad erinevalt ehk miks on nende sportlikud tulemused erinevad.Vastus peitub pärilikkuses, täpsemalt DNAs. S<strong>ee</strong> pärilikku informatsiooni põlvest põlve edasi andev molekulidekompleks asub hästi kaitstuna raku tuumas. Kui rakus leiab aset mõni struktuurimuudatus, käiakse vajalikkuinformatsiooni lugemas just selle molekuli pealt. Juhul kui DNA poleks hästi kaitstud, ei oleks pärilikkuselmõtet. Viimane tähendab, et teatud tingimustega paremini kohanemise informatsioonil (ehk konkurentsi<strong>ee</strong>lisel)poleks mõtet, kui s<strong>ee</strong> läheks iga kord pärast tekkimist kaduma. Täna elavate, täpsemalt ellujäänute järglast<strong>ee</strong>ksistents on võimalik tänu esivanemate poolt valitud ja edasi antud konkurentsi<strong>ee</strong>listele. Kogu liigi arenemiseseisukohalt on väga oluline üksikute edu aluseks olnud informatsiooni edasikandumine järgmistele põlvedele,muutes kogu liiki üha tugevamaks. Kokkuvõttes kohaneb liik üha paremini antud keskkonna tingimustega.Nii peaks olema arusaadav, miks siis, kui rakk asub vajalikke struktuure uuendama, päritakse instruktsioonepõlvkondade jooksul kogutud konkurentsi<strong>ee</strong>liste arhiivist ehk DNA-molekulide andmebaasist. Teiste sõnadega– pikaajalise ja piisava tr<strong>ee</strong>ningukoormuse põhjustatud ümberkorraldused organismis juhinduvad eraldi igainimese päritud gen<strong>ee</strong>tilisest informatsioonist. Siit ka põhjus, miks täpselt sama tr<strong>ee</strong>ningut tegevad inimesedarenevad erinevas tempos ja erineval määral. Nende gen<strong>ee</strong>tiline pärand erineb ja nii erinevad nende võimedtr<strong>ee</strong>ninguga sportlikke tulemusi parandada.19
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAVALGUSÜNTEESSeoses tunnustega, mida pärilikult edasi antakse, räägitakse tihti näiteks silmavärvist, näojoontest, kiiruslikestomadustest jmt. Vastavalt struktuuri ja funktsiooni vahelisele seosele peavad n<strong>ee</strong>d omadused põhinema mingitelehituslikel seikadel. Täpsemalt võttes peaks individuaalsete võimete lahknevuse põhjus peituma inimese“ehitusmaterjalis”. Kasutusel on neli nn nakromolekulide klassi: süsivesikud, rasvad, valgud ja nukleiinhapped(DNA, RNA). Kogu organism koos rakkude ja organitega on nende molekulide omavaheliste kombinatsioonidevili.DNAs leiduvad juhised käsitlevad ainult valkude ehitust, st pärilikult antakse edasi valkude ehitust käsitlevinfo. Taolise valiku põhjuseks on asjaolu, et osa valke (väga oluline osa) on nn ehitusmasinate rolliga – st n<strong>ee</strong>dmolekulaarsed masinad oskavad teisi molekule kindlate r<strong>ee</strong>glite alusel kokku panna. Nii osalevad valgudnäiteks süsivesikute, rasvade, aga ka teiste valkude valmistamisel. Ensüümide väikesed erinevused inimestevahel kajastuvad nende loodavate produktide erinevustes, nagu näiteks silmavärvi määrav pigment võilihases kontraktsiooni kiirust määrav struktuur jne. S<strong>ee</strong>tõttu piisabki individuaalsete tunnuste edastamiseks,kui DNAs talletatakse vaid valke puudutav info. Mainitud valgulisi funktsionaalseid üksuseid tuntakse kuiensüüme ja retseptoreid. Ja just nende mõtteliste masinate oskus, suutlikkus ja omapära kajastubki lõppudelõpuks meie kõigi omavahelistes funktsionaalsetes erinevustes. Umbes nii nagu halva tööriistaga ei saa luuamaailma parimaid tooteid, toodavad keskpärased valgulised “masinad” kõigest keskpäraseid tulemusi. Vägaharva esineb mõni erakordne tunnus ja sellist inimest p<strong>ee</strong>takse s<strong>ee</strong>tõttu kas erakordseks, teinekord haigeks ningharvemini geniaalseks.Kokkuvõtlikult olemegi nii jõudnud tõdemuseni, et kui mõnda keha funktsiooni piisavalt rakendada, kutsutakseseda funktsiooni toetavates organites esile valgusünt<strong>ee</strong>s, mis kulgeb vastavalt iga inimese ainuomaselepärilikule informatsioonile. Enamik inimesi omab suhteliselt sarnaseid võimeid, s<strong>ee</strong>tõttu domin<strong>ee</strong>rib kõikidetr<strong>ee</strong>nijate puhul keskpärasus. Tänapäevane tippsport bas<strong>ee</strong>rub valikul – s<strong>ee</strong> tähendab, et enamiku inimeste jaokson tippude saavutused üliraskelt saavutatavad, kui mitte võimatud. Ka andekas tippsportlane peab tr<strong>ee</strong>nima,aga tema tr<strong>ee</strong>ningu kop<strong>ee</strong>rimine samade tulemuste lootuses ei ole põhjendatud – kõik inimesed on gen<strong>ee</strong>tiliseltunikaalsed ja nad reag<strong>ee</strong>rivad samale tr<strong>ee</strong>ningule erinevalt.TREENINGU KASULIKKUSSõltumata andekusest on kõikide spordiga tegelevate inimeste probl<strong>ee</strong>miks, kuidas leida sobiv koormus, missuudaks esile kutsuda valgusünt<strong>ee</strong>si, mis omakorda realis<strong>ee</strong>riks tema ainulaadseid võimeid. Kui koormuson selline, millega keha saab hõlpsasti hakkama, pole vaja uusi struktuure luua. Nii võib tr<strong>ee</strong>ningut tehapäevast päeva ja aastast aastasse, ilma et midagi olulist organismis muutuks. Sellist tr<strong>ee</strong>ningut võib nimetadasäilitavaks, sest s<strong>ee</strong> ei lase funktsioonil “maha käia”. Viimane juhtub siis, kui kehalise funktsiooni kasutaminepole olemasolevatele struktuuridele vastav – koormus on liiga madal. Siis leiab aset seda funktsiooni tagavatestruktuuride taandarenemine. Loodus lihtsalt ei pea vajalikuks teha tarbetute struktuuride säilitamise nimelenerg<strong>ee</strong>tilisi ja materiaalseid kulutusi. Näiteks kaotavad istuva tööstiiliga ning vähe liikuvad inimesed osaoma liikumisvõimekusest. Nendel inimestel väheneb lihasmass, nõrgeneb kõõluste ja liigeste struktuur, seostekustumisel närvisüst<strong>ee</strong>mi ja lihasaparaadi vahel halveneb liigutuste koordinatsioon jne. Töövõime säilitamiseksei pea olema tingimata sportlane. Iga inimene vajab elust osasaamise nimel töövõimet säilitavat kehalistaktiivsust.Selleks et tr<strong>ee</strong>ningul oleks töövõimet parandav efekt, peab selle iseloom ületama seniseid kohanemise piire.Lihtsamalt öeldes peab tr<strong>ee</strong>ning olema väsitav ja mõnikord isegi valus ning põhjustama koormatud funktsioonitagavas struktuuris mõõdukaid kahjustusi. Alles nii saab organism aru, et keskkonna nõudmised ja tema võimedei ole vastavuses ning ainukeseks lahenduseks on uute, senisest võimekamate struktuuride loomine. Naguöeldud, luuakse uued struktuurid vastavalt olemasolevatele gen<strong>ee</strong>tilistele juhistele ning s<strong>ee</strong>tõttu kohanevadinimesed koormustele erineval määral ja erineva kiirusega ehk individuaalselt. Viimane tähendab ka seda, etühele sobiv koormus võib teisele olla liiga väike või mõnele ka liiga suur.Uute struktuuride loomine nõuab energiat ja ehitusmaterjali. Juhul kui koormused on väga suured, tekivadorganismis nii ulatuslikud kahjustused, et neid ei jõuta järgmiseks tr<strong>ee</strong>ninguks taastada. Sellisel juhul tulebpidada pikem taastumispaus. Tr<strong>ee</strong>ningu tagajärjel toimuvad struktuursed kahjustused on tavaliselt üliväikesedja inimesele raskesti tajutavad. S<strong>ee</strong>tõttu minnakse tihti järgmisele tr<strong>ee</strong>ningule tajumata, et <strong>ee</strong>lmisest tr<strong>ee</strong>ningustpole v<strong>ee</strong>l taastutud. Uue tr<strong>ee</strong>ningu laastav mõju teatud struktuuridele lisandub <strong>ee</strong>lmisele ning vajalik20
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAtaastumisperiood pikeneb v<strong>ee</strong>lgi. Nii edasi jätkates saabub peagikriis – töövõime langeb pikaks ajaks (struktuurides on toimunudolulised muudatused – n<strong>ee</strong>d on nõrgenenud), saabuvad traumadning tervisekahjustused.Siin peab rõhutama, et ülitiheda organsüst<strong>ee</strong>midevahelisekoostöö tõttu kannatab kogu organism – sportlane kaebab üldiselthalba enesetunnet ja s<strong>ee</strong> t<strong>ee</strong>b tegeliku häda põhjuse leidmise tihtik<strong>ee</strong>ruliseks. Teisalt ehitatakse tr<strong>ee</strong>ningukava mõnikord teadlikultnii üles, et mõõdukalt suuri tr<strong>ee</strong>ningukoormuseid kasutataksemitu päeva järjest, millele järgneb põhjalikum taastumisperiood.Sellisel moel suudetakse organismis esile kutsuda ulatuslikumaidmuudatusi, kui ühe tr<strong>ee</strong>ninguga oleks võimalik. Vastutasuksoodatakse, et puhkeperioodil paraneb töövõime ühe korragaselle võrra rohkem. Tavaliselt rakendatakse sellist metoodikatedasijõudnud sportlastel, kuna nende tr<strong>ee</strong>nitavus vähenebseoses individuaalsete võimete maksimumi realis<strong>ee</strong>rimiselähenemisega. Taoline tr<strong>ee</strong>ningu ülesehitus <strong>ee</strong>ldab põhjalikketeadmisi inimese organismi talitlusest koos sportlase töövõimetkajastavate indikaatorite jälgimisega.Joonis 2. Kasutades lihaste funktsiooni, tekivad muudatused lihast<strong>ee</strong>hituses. Muutes lihaste ehitust, muutub lihaste funktsioon. Maksimaalsedtõstekoormused suurendavad lihasmassi. Suured kestvuskoormusedparandavad lihase vastupidavust läbi silmale nähtamatute ümberkorraldustelihase ainevahetust korraldavates struktuurides.SUPERKOMPENSATSIOONJoonis 3. Superkompensatsioon – töövõime taastub <strong>ee</strong>lmisest tr<strong>ee</strong>ningust väikese liiaga. Superkompensatsiooni esilekutsumiseks peabtr<strong>ee</strong>ningukoormus olema väsitav ja mõnikord isegi valus ning põhjustama koormatud funktsiooni tagavas struktuuris mõõdukaidkahjustusi. Alles nii saab organism aru, et keskkonna nõudmised ja tema võimed ei ole vastavuses ning ainukeseks lahenduseks onuute, senisest võimekamate struktuuride loomine.21
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAEeldades, et tr<strong>ee</strong>ningu koormus on põhjustanud töövõimet parandava valgusünt<strong>ee</strong>si aktivatsiooni ningtaastumise aeg ning vajalik energia ja ehitusmaterjalid uute struktuuride loomiseks on olnud piisavad,rehabilit<strong>ee</strong>ruvad kõik tr<strong>ee</strong>ninguga põhjustatud negatiivsed tagajärjed ja sportlase töövõime taastub täielikult.Arendav tr<strong>ee</strong>ningukoormus peab olema selline, mis ületab organismi seniseid kohanemispiire. Teiste sõnadega– tr<strong>ee</strong>ning peab andma organismile põhjuse oma struktuuride parandamiseks. Tr<strong>ee</strong>niva koormuse puhul ületabtäieliku taastumise tulemusel saavutatud töövõime tr<strong>ee</strong>ningule <strong>ee</strong>lnenud perioodi ehk töövõimet kompens<strong>ee</strong>ritiväikese liiaga – toimus superkompensatsioon.Tr<strong>ee</strong>ningust tr<strong>ee</strong>ningusse on superkompensatsioon raskesti märgatav. Muudatused on väikesed ja kulgevaderinevates töövõimet tagavates organsüst<strong>ee</strong>mides erineva tempoga. S<strong>ee</strong>tõttu peab tr<strong>ee</strong>ner jälgima mitte ainulttöösse koormatud lihaseid, vaid arvestama peab v<strong>ee</strong>l närvisüst<strong>ee</strong>mi, südame-veresoonkonna, kõõluste, liigestejmt kaasa töötavate struktuuride koormuse taluvuse ning taastumisega. Viimane muudab tr<strong>ee</strong>ninguprotsessik<strong>ee</strong>ruliseks juhtimisülesandeks, kus lihtsate rusikar<strong>ee</strong>glite abil kaugele ei jõua. Oluline on eristada <strong>ee</strong>smärke.Kui tippsportlase harvaesineva ande parima rakendamise nimel peab tema tr<strong>ee</strong>ningule lähenema alatiindividuaalselt, piisab terviseportlaste ja nn kesktaseme sportlaste tr<strong>ee</strong>ningu juhtimiseks siiski teatudüldistustest. Olgu näiteks “rusikar<strong>ee</strong>gel”, mis jagab tr<strong>ee</strong>ningu nädala lõikes nii, et tr<strong>ee</strong>ningukoormusedkasvavad kuni nädala teise pooleni ning nädala lõpus on tr<strong>ee</strong>ninguvabad puhkepäevad.Kuid sõltumata sportlaste tasemest on lõpp<strong>ee</strong>smärk kõikide tr<strong>ee</strong>ningute ülesehitusel ühine – valida sellisedindividuaalsed tr<strong>ee</strong>ningukoormused ning taastumisperioodid, et sportlase töövõime (taktikaliselt valitud)tr<strong>ee</strong>ninguperioodi lõpuks oleks parem kui enne. Viimane tähendab muu hulgas ka seda, et sportlastetr<strong>ee</strong>ningukoormused peavad pidevalt suurenema – muidu kohaneb organism kindla koormusega ja stagn<strong>ee</strong>rubehk ei arene edasi.Kordamisküsimused:1. Mille olulise poolest einevad lühi- ja pikaajaline kohanemine?2. Kuidas on omavahel seotud elusorganismi struktuur ja funktsioon?3. Kuidas on valgusünt<strong>ee</strong>s ja pärilikkus seotud tr<strong>ee</strong>nitavusega?4. Milline on optimaalne tr<strong>ee</strong>ningkoormus?22
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAOLULISEMAD EALISED ISEÄRASUSEDTr<strong>ee</strong>ningu <strong>ee</strong>smärk on parandada mõnda kehalist võimet. Tr<strong>ee</strong>ningu spetsiifika ja kasutatud koormuseintensiivsus ning kestus peavad arvestama keha tr<strong>ee</strong>nitavusega. Teiste sõnadega peab tr<strong>ee</strong>ning arvestamaorgansüst<strong>ee</strong>mi ehituse, selle ainevahetusliku hetkeseisundi, taastumise iseloomu ja taastumiseks vajalikeressursside olemasoluga. Lapsepõlv on sisuliselt pikk üleminekuprotsess, kus keha kujundavad struktuuridmuutuvad, igaüks omal spetsiifilisel ajal ja tempos. Nendele struktuuridele vastavate funktsioonidetäiustumine jääb suures osas täiskasvanuperioodi.Ülaltoodu tähendab, et lapsed ei ole lihtsalt väiksemad täiskasvanud. S<strong>ee</strong>tõttu on vale kasutadalaste kehaliseks tr<strong>ee</strong>ninguks küll väiksemate mahtudega, kuid sisult sama tr<strong>ee</strong>ningut, mida t<strong>ee</strong>vadtäiskasvanud. Võttes arvesse, et erinevate organsüst<strong>ee</strong>mide tr<strong>ee</strong>nitavus vari<strong>ee</strong>rub läbi kogu inimea, peabtr<strong>ee</strong>ning vastama vanuse spetsiifikale.Järgnevates alapeatükkides leiavad kajastamist tr<strong>ee</strong>neri jaoks olulisemad erinevused laste ja täiskasvanutevahel.KEHA SUURUSPelgalt keha suuruse vaatlemineaitab hästi esile tuuaeluslooduses kehtivaid piiranguid nii selle ehituselekui ka funktsioonile. Üldiser<strong>ee</strong>glina suureneb koos kehakasvuga enamik bioloogilisifunktsioone. Võrreldagu näitekskas või hiirt ja elevanti.Laias laastus on problemaatikaühine ka erinevat kasvuinimeste vahel.Suure ja väikese keha liigutamiseks kuluva energia hulk on erinev. Seda nii kehade massi kui ka näiteks liikumiseltekkiva õhutakistuse tõttu. Peale füüsilise töö kulutab suurem keha ka rahuolukorras rohkem energiat. Suurelkehal on elutoiminguid korraldavaid rakke rohkem – igaüks neist vajab funktsion<strong>ee</strong>rimiseks energiat.23
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAParaku asetab intensiivne tr<strong>ee</strong>ning kesknärvisüst<strong>ee</strong>mile suurema koormuse – on ju vaja lihaste juhtimiseks tehaühes sekundis rohkem tööd. Laste kesknärvisüst<strong>ee</strong>m pole v<strong>ee</strong>l välja arenenud ja s<strong>ee</strong> väsib kiiremini. Viimaneühest küljest piirab intensiivsete tr<strong>ee</strong>ningute mahtusid ja teisest küljest pikendab vajaliku taastumise perioodikestust. Ehk teiste sõnadega – lapsed ei talu kuigi hästi vastupidavuse arendamiseks vajalikke intensiivseidtr<strong>ee</strong>ningukoormuseid. Eriti oluline on teadvustada, et madalama anaeroobse töövõime tõttu (vähem piimhapetveres) ei toimi lastel väsimuse indikaatorid ning emotsionaalselt innustunud last on kerge üle koormata – lapskaotab organismi tööks hädavajalikku vett, kuumeneb üle, väsib ülepiiriliselt jne.M<strong>ee</strong>nutades laste pubert<strong>ee</strong>di<strong>ee</strong>lse perioodi testosteroonivähesust, on oodatud tr<strong>ee</strong>ninguefekt ikkagi suhteliselttagasihoidlik, isegi kui laps on tr<strong>ee</strong>neri tähelepaneliku järelevalve all ja tr<strong>ee</strong>ningukoormused ei ole ülepiirilised.Kokkuvõtteks võib öelda, et laste vastupidavus on keskmiselt hea ning areneb tr<strong>ee</strong>ninguga suhteliselt halvasti.Tr<strong>ee</strong>nitavus on piiratud hetkeni, mil nende lihasmass hakkab järsult tõusma – s<strong>ee</strong> on sugulise küpsemiseperioodil.JÕUDSarnaselt vastupidavuse tr<strong>ee</strong>ningu madala efektiivsusega on laste jõutr<strong>ee</strong>ningu tulu samuti vähene kunisugulise küpsemiseni (testosteroonitaseme tõusuni). Laste jõutr<strong>ee</strong>ningu üle on palju vaieldud seoses ohuganende välja arenemata luustikule, liigestele ja lihastele ning teisalt soovi tõttu neid struktuure kiiremini füüsilisekoormuse kaudu arendada. Üldiselt soovitatakse vältida suuri ja püsivaid koormuseid, mis võiksid kahjustadaluude kasvutsoone ja liigeseid. Seda enam, et saadav kasu on suhteliselt väikene. Viimase kinnituseks on lastepiiratud lihasmassi juurdekasv isegi suurte koormuste puhul. Küll aga suureneb jõutr<strong>ee</strong>ningu koormustekasvuga traumade esinemise sagedus.Pubert<strong>ee</strong>di<strong>ee</strong>lsel perioodil on laste peamiseks jõuarenemise mehhanismiks kesknärvisüst<strong>ee</strong>mi ja lihaskonnakoostöö paranemine. S<strong>ee</strong> omakorda määrab tr<strong>ee</strong>ninguvahendite valiku. Laste jõu arendamiseks on soovitavrakendada koormusena nende enda keha kaalu, nagu näiteks kükid, lamades kätekõverdused ja lõuatõmbed.Kasutatava liigutuse ulatus peaks toimuma liigutuse koguulatuses. Selgroo ühtlase koormamise ja hilisematraumaohu vältimiseks on oluline vastaslihasgruppide tasakaalustatud areng. Koormuste suurusest on olulisemõige tehnika. Suurendage koormuseid alles pärast õige tehnika omandamist.KIIRUSLiigutuse kiirus ei ole sama mis lihase kiirus. Üksiku lihase kontraktsiooni kiirus on alati maksimaalne.Tr<strong>ee</strong>ning lihase kiirust oluliselt ei mõjuta – tegemist on päritava omadusega. Paljude lihaste ühispingutusetagajärjel kujuneva liigutuse kiirust mõjutavad kõige rohkem välised faktorid nagu liigutust takistava koormusesuurus, kasutatava kangisüst<strong>ee</strong>mi kasutegur ja aktiivsete ning passiivsete ehk hetkel mittetöötavate ningliigutust vähemal või suuremal määral segavate lihaste vaheline koordinatsioon.Peale lihase jõu muutub lapse kasvamisel nii luude kangisüst<strong>ee</strong>mi efektiivsus kui ka lihaste ja närvisüst<strong>ee</strong>mikooskõlastus (koordinatsioon). Reaalselt huvitab meid aga võimsus – liigutuskiirus koos jõumomendiga (kiirus× mass). Ülaltoodule osutades võib öelda, et laste liigutuste kiirus on pidevas muutumises ning kõige kasulikumon tegeleda koordinatsiooni ja liigutuste õige tehnika lihvimisega. Laste liigutuste võimsus hakkab arenemaalles koos jõu juurdekasvuga.SUGULISE KÜPSEMISE PERIOOD (PUBERTEET)JA SOOLISED ISEÄRASUSEDÖeldakse, et 11–16aastased on ühiskonna kõige tervem, aga mitte kõige tugevam grupp. Lapsest täiskasvanukssirgumisel muutuvad oluliselt keha suurus, mass ja selle sisemise töö kooskõlastused. Esimese kuni kaheksandaklassi laste lihaste osa kogu keha massist on umbes 30%. Sugulise küpsemise perioodil, s.o umbes 16–18aastastelkasvab lihasmassi proportsioon mõne aastaga täiskasvanutele vastavaks (ca 40%). Lihaste arengutempo ületabtugi- ja liikumisparaadi passiivse osa, s.o luude, liigeste ja kõõluste arengutempot.Enne sugulise küpsemise perioodi esineb lastel harva tõsisemaid traumasid, sest nende kehakaal ja rakendatavadjõud on suhteliselt väikesed. Pubert<strong>ee</strong>diperioodil olukord muutub. Kõõlused kinnituvad lõplikult erinevateskehaosades ajavahemikus 12.–20. eluaastani. Seoses lihaste võimekuse tõusuga kaasnevate tr<strong>ee</strong>ningukoormuste27
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAkasvuga hakkab üha sagedamini esinema probl<strong>ee</strong>me ja traumasid jooksjatel, hüppajatel ja viskajatel. Kehaarengu r<strong>ee</strong>glipärasus kajastub teatud traumade tüüpilises periodis<strong>ee</strong>rimises:12–13 a traumad pöiaga,12–16 a põlvetraumad,16–20 a õlavöötraumad,täiskasvanutel probl<strong>ee</strong>mid alaselja ja ristluuga.Sugulise küpsemise üheks tunnuseks on tüdrukute ja poiste arengute lahknemine. Tüdrukutel algab pubert<strong>ee</strong>taasta kuni paar varem ja s<strong>ee</strong> kajastub nende arenguhüppes võrreldes poistega. S<strong>ee</strong> on ealine etapp, kus poisidvõivad tüdrukutele jõunäitajates alla jääda. Soost sõltumata muutuvad koos lihaste kasvuga oluliselt jõu, kiiruseja vastupidavuse võimed.KEHA RASVAPROTSENTVarajases eas on poistel ja tüdrukute keha rasva osakaal sama, s.o 16–18%. Pubert<strong>ee</strong>di ajal poiste lihasmass kasvabja rasva hulk langeb (12–16%), kuid tüdrukutel rasvakogus suureneb (24–28%). Keha mittelihasmassi kasvadeslangeb tüdrukutel aeroobne töövõime, lihasjõud ja võimsus (12 a tüdruk võib poisist tugevam olla, nüüd enammitte). Tagajärjeks võib olla psühholoogiline stress ja sellest tulenev vale toitumine, tr<strong>ee</strong>ningute vältimine,suitsetamine kaalu vähendamiseks jmt. Keha rasva langusel alla 12% tekivad tüdrukutel luustumisprobl<strong>ee</strong>midja hormonaalsed häired. Tr<strong>ee</strong>ner peaks selles suhtes jälgima, suunama ning toetama tüdrukuid alates 14.eluaastast – tr<strong>ee</strong>ningukoormus ei tohi langeda, kuid teatud liikumised, mis võivad olla vastum<strong>ee</strong>lsed, võiksasendada.TÜDRUKUTE KEHAEHITUSKeha kasvuga seoses langeb tüdrukute keharaskuskese allapoole. Tänu sellele on neil tasakaalunõudvate liigutuste sooritamise osavusparem kui poistel. Teisalt põhjustab madalamraskuskese probl<strong>ee</strong>me kõrgushüppes, kuigihüppevõime on neil poistega ühesugune. Osaltüdrukutel kujuneb küünarliigeses välja puusakontuurijärgiv nurk. Muudatused küünarliigesejõu rakendamise telgedes põhjustavadosal spordialadel, nagu tennis ja visked (löögidvõrkpallis), küünarliigese traumade ohtu.KandenurkSeoses vaagna laienemisega suureneb neidudereie kalle, mille tulemusel põlv ja pöid pöörduvad.Selle tulemusel liiguvad joostes sääred japöiad väljapoole (tekib nn pardi jooks). Põlvelelangeva ebasoodsa koormuse tõttu esineb põlv<strong>ee</strong>siservas valulikkus. Nimetatud probl<strong>ee</strong>midevastu on soovitav tugevdada reie sisekülje lihaseid,alumisi kõhulihaseid, kõhu põikilihaseid,reie <strong>ee</strong>maldajaid ja reit väljapoole rot<strong>ee</strong>rivaidlihaseid (tuharalihaseid).Põlve lat. nurk28
BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIATÄISKASVANUKS SAAMINEVastupidavus ja jõud bas<strong>ee</strong>ruvad erinevatel rakustruktuuridel. Kui varem oli laste vastupidavus suhteliselthea ja lapsed pikaajalisemate harjutuste suhtes eriti ei kurtnud, siis pubert<strong>ee</strong>diga saabuva lihasmassikasvu tõttu hakkab nende vastupidavus järsult langema. Lihasmass kasvab ning vajab uusi verd tarnivaidkapillaare. Viimane omakorda asetab südame-veresoonkonna ja kopsude koostööle suuremaid nõudmisi.Selles vanuses on oluline alustada spetsiaalselt vastupidavusele suunatud tr<strong>ee</strong>ninguga. Erinevalt varasemastüldise suunitlusega tr<strong>ee</strong>ningust sisaldab noorukite ja neidude tr<strong>ee</strong>ning harjutusi eraldi südame-veresoonkonnaja lihaste vastupidavuse arendamiseks. Tr<strong>ee</strong>ningusse tuleb uusi elemente, nende omavaheline vahekord jakogu tr<strong>ee</strong>ningu kooslus muutub. Tulles peatüki alguse juurde tagasi – tr<strong>ee</strong>ning hakkab oma sisult muutumatäiskasvanute omaga sarnaseks. Kuid suurte koormustega peab olema ettevaatlik!Pärast sugulist küpsemist jätkub keha kasvamine v<strong>ee</strong>l mõned aastad. Näiteks on peale lihaste, südame,kesknärvisüst<strong>ee</strong>mi või luustiku täiendavalt terve rida teisi organsüst<strong>ee</strong>me, mis jäävad sportlike võimetega seotudtähelepanust kõrvale. Organism on väga tihedat koostööd tegev süst<strong>ee</strong>m, milles igal osal on oma asendamatuülesanne. Lapsepõlv loob struktuurid. Nendele struktuuridele vastavate funktsioonide täiustumine jääb suuresosas täisealise eluperioodi.Kordamisküsimused:1. Miks on lapsed kergemini üle kuumenevad ja kergemin ialajahtuvad kui täiskasvanud?2. Milles seisneb südame tr<strong>ee</strong>nitavus?3. Miks ei arene laste vastupidavus sama palju kui täiskasvanutel?4. Miks on lastel olulisem tr<strong>ee</strong>nida liigutuste tehnikat kui jõudu?5. Mis võib põhjustada tüdrukute spordist loobumist seoses pubert<strong>ee</strong>diga?6. Millised traumade oht suureneb tüdrukutel seoses pubert<strong>ee</strong>diga?29
MEDITSIINSPORDIMEDITSIINILINETERVISEUURING SPORDISSpordimeditsiiniline terviseuuring on spordiga tegelejatele oluline nii sporditr<strong>ee</strong>ningutega alustamiselkui ka igal aastal regulaarselt tervisliku seisundi ja kehalise võimekuse määramiseks. Terviseuuringupeamisteks ülesanneteks on:1. Spordiga tegelemise näidustuste ja vastunäidustuste kindlakstegemine.2. Tervise ja kehalise võimekuse hindamine.3. Spordiga tegelejate tervise kaitse ja optimaalse tr<strong>ee</strong>nituse juurdekasvu tagamine korduvate uuringutega.4. Spordiga seonduvate haiguste ja vigastuste ravi ja ennetamine.Spordimeditsiinilise läbivaatuse metoodika hõlmab kehalise arengu, tervisliku seisundi ja kehalisetöövõime kompleksse hindamise.SPORDIMEDITSIINILISE TERVISEUURINGU TINGIMUSEDSpordimeditsiinilise terviseuuringu läbiviimise tingimused on järgmised:1. Esmane tervisekontroll peab olema läbitud 4–8 nädalat enne tr<strong>ee</strong>ningute alustamist või spordilaagrissesõitmist.2. Korduv tervisekontroll peaks olema igal aastal ühel ja samal tr<strong>ee</strong>ningperioodil, nii on parem hinnatakoormustestidel määratud töövõime dünaamikat.3. Kui sportlasel on olnud palavik, tuleks terviseuuring läbida alles 1–2 nädalat pärast paranemist.4. Tervisekontrollile ei tohiks samal päeval <strong>ee</strong>lneda tr<strong>ee</strong>ning, võistlus või noortel tugeva koormusega kehalisekasvatuse tund.5. Tervisekontrollile ei tohiks tulla tühja kõhuga, 1–2 tundi enne tervisekontrolli tuleks kergelt toituda.6. Tervisekontrolli läbimisel on sportlane lühikeses spordiriietuses ja sportlike vahetusjalanõudega, kaasavõtta pesemisvahendid ja soovitavalt soojendusdress.7. Vajalik on sportlase rahulik emotsionaalne seisund, mida tr<strong>ee</strong>ner ja lapsevanem võiksid <strong>ee</strong>lnevalt terviseuuringusisu seletamisega mõjutada.SPORDIMEDITSIINILISE TERVISEUURINGU SISUSpordimeditsiiniline terviseuuring koosneb arsti vastuvõtule <strong>ee</strong>lnevatest protseduuridest ja arstivastuvõtust. Enne arsti vastuvõttu tehakse antropom<strong>ee</strong>trilised mõõtmised (kaal, kasv, kehamassi indeksjm), elektrokardiogramm (EKG) ja hingamise funktsionaalne uuring (spirograafia), silmade nägemisteravusekontroll ja vere ning uriini analüüsid.Esmakordselt sporditr<strong>ee</strong>ningutega alustamisel on soovitav läbi teha vere kliiniline ja biok<strong>ee</strong>miline analüüs, ethinnata nii organismi tervislikku seisundit kui ka võimalikke riskifaktoreid (kolesteriin, veresuhkur jm). Oluline30
MEDITSIINon määrata veres elektrolüütide sisaldus (naatrium, kaalium, kaltsium, magn<strong>ee</strong>sium, raud). Mitmed verenäitajadaitavad hinnata organismi tr<strong>ee</strong>nitusseisundit, nii iseloomustab uurea organismi üldväsimust, kreatiinkinaaslihaste seisundit. Ferritiin iseloomustab aga kaudselt organismi hapniku transportimise süst<strong>ee</strong>mi võimekust,olles märksa täpsem param<strong>ee</strong>ter kui üldlevinud hemoglobiini mõõtmine.Arsti vastuvõtul toimub küsitlus ehk anamn<strong>ee</strong>s, mille abil on võimalik avastada suur hulk terviseprobl<strong>ee</strong>me.Anamn<strong>ee</strong>si käigus uuritakse:1) sportlikku tegevust – spordiala, staaž, tulemuste tase ja sportlikud <strong>ee</strong>smärgid, tr<strong>ee</strong>ningute arv ja tunnidnädalas, puhkeperioodid, sport perekonnas jm;2) muid vaba aja harrastusi – huvialad, nädala maht, tegevuse asukoht jm;3) spordiga tegeleja eluolu – päevakava, toitumine, unerežiim, vahemaa kodu, kooli ja tr<strong>ee</strong>ningpaiga vahel,elamistingimused, õpp<strong>ee</strong>dukus jm;4) tervislikku seisundit – põetud haigused ja vigastused, haiglaravi, operatsioonid, eriarstide uuringud,allergiahood, teadvusekaotus, haigused perekonnas jm;5) kaebusi, eriti seoses kehalise koormusega – peavalu, valu rindkeres, kõhus, luudes ja lihastes, samutihingamistakistused, köha, südamekloppimine, jalgade nõrkus, lihaskrambid, ülemäärane väsimusjne.Anamn<strong>ee</strong>si järel toimub arstlik läbivaatus.1. Hinnatakse kehalist arengut ja selle dünaamikat kehamassi, pikkuse, kehamassi indeksi ja noortel bioloogilisevanuse alusel.2. Viiakse läbi erinevate organsüst<strong>ee</strong>mide läbivaatus – süda-veresoonkond, vererõhk, südame löögisagedus(pulss), luud-liigesed-lihased, nahk ja nahaalune rasvkude, hingamiselundkond, kõhuõõneorganid,endokriinsüst<strong>ee</strong>m jm. Küsitakse pubert<strong>ee</strong>diperioodis tütarlaste menstruaalfunktsiooni kohta, otsitaksekroonilisi koldeinfektsioone – kurgumandlid, põskkoopad, hambakaaries, hinnatakse verenäitajaid.KOORMUSTESTS<strong>ee</strong>järel viiakse läbi koormustest, mis on spordimeditsiinilise terviseuuringu põhiosaks. Koormustest aitabhinnata organismi koormustaluvust. Koormustesti teostatakse:1) südame-veresoonkonna varjatud haiguste avastamiseks. Koormustestil avalduvad kas rahuolekusavastamata häired või süvenevad rahuolekus esinenud väikesed kõrvalekalded;2) koormusastma sümptomite provots<strong>ee</strong>rimiseks;3) kehalise töövõime hindamiseks;4) taastumisprotsesside kiiruse hindamiseks.Koormustest viiakse läbi kasveloergom<strong>ee</strong>tril, liikurrajal ehktretbaanil või sõud<strong>ee</strong>rgom<strong>ee</strong>tril.Noorsportlastele sobib seoseslihasrühmade ühtlase arengugaenam veloergom<strong>ee</strong>ter, mis on kaodavam, vajab vähem ruumi jatekitab vähem müra. Jooksuradasobib nooremate tüdrukute jaselliste vanemate noorsportlastetestimiseks, kes võistlevadjooksuvastupidavust nõudvatelspordialadel. Täiskasvanuteleon <strong>ee</strong>listatum jooksurada, sestkoormatud on enam lihaseid.Võistlustel osalevate sportlastetestimiseks kasutatakse maksimaalseidkoormusteste.Joonis. H-p-cosmos tretbaan31
MEDITSIINEnam levinud näitaja kehalise töövõime määramiseks on PWC170 (PWC – physical working capacity), mis näitabkehalise koormuse võimsust südame löögisagedusel 170 lööki minutis. Test põhineb seaduspärasusel, et südamelöögisagedus suureneb lineaarselt kehalise koormuse võimsusega südame löögisageduseni 170 l/min. Midasuurem on aeroobne võimekus, seda suurem on ka vastav näitaja.Noorsportlaste testimisel ei ole PWC170 kõige täpsem näitaja, põhjustatuna stardi<strong>ee</strong>lse seisundi kõrgemastpulsisagedusest või nõrgast lihaskonnast tingitud madalast töövõimest ja pulsisagedusest. Viimasel ajalkasutatakse noorsportlaste testimisel füüsilise võimekuse indeksi (FI) määramist, kus peale koormusaegse pulsiregistr<strong>ee</strong>ritakse südame löögisagedus ka taastumise esimese kolme minuti järel.Koormustestil kasutatakse enamasti kasvavate koormuste m<strong>ee</strong>todit, mille puhul koormust suurendatakseastmeliselt 2–3 minuti kaupa kuni suutlikkuseni. Igal koormusastmel mõõdetakse pulsisagedust, vererõhku,hingamise näitajaid, täiskasvanutel sageli ka vere laktaadisisaldust. Vastupidavuse taseme määramiseksmõõdetakse maksimaalne hapniku tarbimine, anaeroobne lävi ja ka aeroobne lävi.Aeroobne töövõime avaldub organismi võimes taluda kestvat kehalist pingutust ja selle iseloomustajaks ongimaksimaalne hapnikutarbimine ehk hapnikulagi. Maksimaalse hapniku tarbimise näitaja (VO2max) on inimeseaeroobse töövõime piiriks ning kujutab endast maksimaalset hapnikuhulka milliliitrites, mida organism onvõimeline kasutama ühe minuti jooksul. Kuna maksimaalne hapnikutarbimine sõltub <strong>ee</strong>skätt lihasmassihulgast organismis, on võetud kasutusele suhteline näitaja ehk maksimaalne hapnikutarbimine kehakaalu ühekilogrammi kohta (ml/min/kg). Näitaja sõltub vereringe ja hingamissüst<strong>ee</strong>mi võimest koheselt ja adekvaatseltsuurendada organsüst<strong>ee</strong>mide ja töötavate lihaste hapnikuga varustamist kehalisel tööl. Mida suurem onspordiga tegeleja maksimaalne hapnikutarbimine, seda kõrgem on tema vastupidavusvõime.Anaeroobne lävi kujutab endast intensiivsuse piiri, millest alates aeroobne ainevahetus ei suuda enam lihastöödkindlustada ja järjest enam lülitub töösse anaeroobne ainevahetus. Mida hiljem (suuremal koormusel) lülituvadtöösse anaeroobsed protsessid, seda parem on aeroobne töövõime. Anaeroobset läve määratakse viimaselajal peamiselt vere laktaadisisalduse järgi. Anaeroobse läve määramiseks on kasutusel erinevad metoodikad,tervisespordis on enam levinud A. Maderi metoodika (anaeroobne lävi vastab laktaadile 4 mmol/l). Kunaanaeroobses faasis ei suuda organism laktaati enam vajalikul määral elimin<strong>ee</strong>rida, kuhjub laktaat verre. Kuidarvestada tuleb sellega, et koormuse intensiivsuse suurenemisel ei imendu laktaat verre koheselt, s<strong>ee</strong>pärasttuleks laktaati määrata alles taastumisfaasis. Maksimaalsel pingutusel määratakse laktaati alles 4., 7., 10. minutil,kuid suurimad väärtused on saadud ka 15. minutil pärast koormust.Aeroobne lävi – koormus kuni aeroobse läveni on valdavalt aeroobne, laktaadisisaldus aeroobsel lävel onvaldavalt 2 mmol/l.Tippsportlastel ja tervisesportlastel mõõdetakse iga koormusastme järgselt vere laktaadisisaldust, misaitab täpselt määrata anaeroobset ja aeroobset läve ning anda tr<strong>ee</strong>ningjuhiseid vastavalt koormustsoonile.Vereproov võetakse soovitavalt kõrvalestast või näpuotsast. Vere analüüsiks kasutatakse viimasel ajal väikseidportatiivseid laktaadianalüsaatoreid, mis võivad vastuse anda juba 60 sekundi (analüsaator Lactate Pro) või 15sekundi (analüsaator Lactate Scout) pärast.Laktaaditesti kasutatakse:• algajatel ja edasijõudnutel – tr<strong>ee</strong>ningu optimaalseks juhtimiseks;• tervislikust seisukohast – ülemäärane koormus ei tohi kahjustada organismi;• ülekaalulistel – tervise ja töövõime kontrolliks;• tervisesportlastel – optimaalse tr<strong>ee</strong>ningukoormuse hindamiseks, ülekoormuse ennetamiseks;• tippsportlastel – tr<strong>ee</strong>ninguprotsessi juhtimiseks, koormuse võistlus<strong>ee</strong>lseks dos<strong>ee</strong>rimiseks vastavaltpulsiväärtustele.TERVISEUURINGU KOKKUVÕTESpordimeditsiinilise terviseuuringu käigus annab arst soovitused tervise, töövõime, tr<strong>ee</strong>ningukoormuse,taastumise, toitumise, olmerežiimi suhtes. Sportlane saab lisaks vastuse paljudele tr<strong>ee</strong>ninguga seotudküsimustele:• Kuidas on organismile mõjunud senine tr<strong>ee</strong>ningukoormus?• Kas põhivastupidavus on vajalikul tasemel?• Kas organism on valmis harjutama intensiivsemate koormustega?• Kas senine tr<strong>ee</strong>ning on vastanud ootustele?• Kas taastumine on küllaldane?32
MEDITSIINSpordimeditsiinilise terviseuuringu kokkuvõttes hinnatakse (noorsportlaste näitel):1) sportlase füüsilist arengut:a) esmasel külastusel võrreldakse kehalist arengut keskmiste ealiste näitajatega;b) korduval uuringul hinnatakse iga noorsportlase arengu dünaamikat;2) tervislikku seisundit:a) märgitakse avastatud tervisehäired;b) ületr<strong>ee</strong>ningu ohu korral juhitakse tähelepanu riskifaktoritele – uni, toit, päevarežiim, läbipõetudhaigused jm;3) töövõimet ja selle dünaamikat:a) arvestatakse noorsportlase kehalist arengut;b) hinnatakse igal koormusastmel saavutatud töövõime näitajat eraldi või esitatakse koondotsus erinevatenäitajate alusel;4) südame-vereringe ja hingamisfunktsiooni kohanemisreaktsioone koormustesti ajal ja taastumisperioodil:a) varjatud haiguste avastamiseks – südamehaigused, vererõhu tõusuga kaasnevad haigused, koormusastmajm;b) stardi<strong>ee</strong>lsete seisundite eristamiseks – stardi<strong>ee</strong>lses seisundis taanduvad kergemad südame rütmihäired,esimestel koormusastmetel on pulsi ja vererühu tõus mõõdukas;c) tr<strong>ee</strong>ningute kvalit<strong>ee</strong>di hindamiseks – koormuse ajal ja taastumisperioodil püsivad kõrged pulsisageduseja vererõhu väärtused, ebaadekvaatsed EKG muutused võivad viidata põhiettevalmistusepuudujääkidele.Kokkuleppe lõpus toimub nõustamine ja vajalike soovituste andmine:b) tervisehäirete avastamisel määratakse vastav ravi;c) vajadusel suunatakse lisauuringutele ja eriarsti vastuvõtule;d) antakse soovitused tr<strong>ee</strong>ning-, võistluskoormusteks, puhkuseks, taastumiseks;e) määratakse järgmise tervisekontrolli aeg.“SPORTLASE SÜDA”Süda on vereringe tsentraalne mootor, olles justkui pumbaks, mis suunab verd pidevalt vereringesse. Kohanemiselkehalise koormusega (<strong>ee</strong>skätt vastupidavuskoormus) sportlase süda suureneb ja on võimeline transportima enamverd (ja hapnikku) koormatavatesse lihastesse. Vastupidavustr<strong>ee</strong>ningu tagajärjel suurenenud ja hea töövõimegasüda kujutabki endast nn sportlase süda. Suurenenud on <strong>ee</strong>skätt südamemaht, kuid ka südamesein. Puhkeolekuson s<strong>ee</strong>tõttu tr<strong>ee</strong>nitud sportlase südame löögisagedus hästi madal, vastupidavusaladel võib s<strong>ee</strong> olla vahemikus30–50 lööki minutis. Ka kehalisel koormusel võib s<strong>ee</strong>tõttu suurema südame korral olla löögisagedus madalam.Hästitr<strong>ee</strong>nitud jooksjatel on leitud pulsiväärtused minutis 10–20 lööki madalamad.Südame suurenemine sõltub tr<strong>ee</strong>ningumahust, intensiivsusest ja vanusest. Südame suhtelisel suurenemisel üle 12ml/kg naistel ja üle 13 ml/min m<strong>ee</strong>stel on tegemist “sportlase südamega”.Mittetr<strong>ee</strong>nitud mehe südamemahuks on ca 750 ml ja naistel 500 ml, vastupidavusala sportlastel enamasti 900–1500ml, naistel kuni 1100 ml.Süda loetakse suureks, kui maht naistel on üle 1000 ja m<strong>ee</strong>stel üle 1250 kuupsentim<strong>ee</strong>tri. Südamemahusuurenemisega kasvab ka kapillaaride arv, nende läbimõõt ja pindala, nii et südamelihase verevarustus jääbnormaalseks. Kuid suure südame puhul võib tekkida puudus kapillaaridest ja s<strong>ee</strong> viib südamelihase verevarustusepuudulikkusele, võivad tekkida ka patoloogilised muutused. S<strong>ee</strong>pärast on südame suurenemise korral kindlastivajalik arstlik kontroll, et vältida südame patoloogilist suurenemist.33
MEDITSIINVASTUNÄIDUSTUSED SPORDIGA TEGELEMISEKSTähtsamad absoluutsed vastunäidustused spordiga tegelemiseks on järgmised:a) rasked organismi üldhaigused, sealhulgas ortop<strong>ee</strong>dilised ja reumaatilised;b) südamelihase põletik;c) raske südame pärgarterite patoloogia, rinnaangiin;d) rasked südamerütmi häired;e) rasked südameklapirikked;f) äge haigestumine – palavikuga kulgevad nakkushaigused, värsked embooliad jm;g) raske suhkruhaigus, kilpnäärmehaigused, n<strong>ee</strong>rupealise patoloogia;h) rasked elektrolüütide häired;i) kõrgvererõhutõve raske staadium;j) äge südameinfarkt;k) südameseina aneurüsmid jm.Peale absoluutsete vastunäidustuste on ka suhtelised ehk relatiivsed vastunäidustused spordiga tegelemiseks. Seljuhul on tegemist krooniliste haigustega, nakkushaigustest paranemise perioodiga, ülekoormussündroomiga,ülekoormusnähtudega, vigastuste taastumisperioodiga. Sel juhul on koormustega taasalustamisel tähtisnii koormuse liik, maht, intensiivsus kui ka kestus. Kindlasti tuleb sel juhul konsult<strong>ee</strong>rida arstiga ja järgidameditsiinilisi soovitusi.Kui arst on diagnoosinud näiteks kõrgvererõhutõve, on soovitav küll kestusjooks, kuid mitte lühiaegsedintensiivsed pingutused (sprint, intensiivsed lõigud). Ülekaalu korral on soovitavad ujumine, jalgrattasõit,kepikõnd, golf, kuid mitte jooksmine, tennis, korvpall jm. Kui tegemist on tugi-liikumisaparaadiülekoormusnähtudega, tuleks näiteks Achilleuse kõõluse patoloogia puhul asendada jooksmine ujumise võijalgrattasõiduga.Kordamisküsimused:1. Millest koosneb spordimeditsiiniline terviseuuring?2. Milline seos on vastupidavustr<strong>ee</strong>ningul, aeroobsel töövõimel ja “sportlase südamel”?3. Mille põhjal võib spordiarst sportlasele öelda, et ta on noorpõlves tr<strong>ee</strong>ninud mitmekülgselt ja arendanudvastupidavust?4. Kus on soovitav sõudjatel läbi viia koormusproov?5. Millised on peamised vastunäidustused spordiga tegelemiseks?34
MEDITSIINSAGEDASEMAD HAIGUSED SPORDISTervisliku seisundi arvestamisega tr<strong>ee</strong>ningute ja võistluste korraldamisel on võimalik vähendadaterviseriske ja ennetada eluohtlikke seisundeid.ELUOHTLIKUD SEISUNDID SPORDIS• Kõige sagedamini on eluohtlikud seisundid spordis tingitud traumadest, äärmuslikest välitingimustestvõi sportlase tervisehäiretest. Ohuseisundi korral on vahetult juures viibivatel sportlastel või tr<strong>ee</strong>neritelkohustus anda esmast abi, mis seisneb ka arstiabi õigeaegses kutsumises.• Kõige tulemuslikum tegevus on suunatud eluohtlike seisundite ennetamisele. Ennetusvõimalusi onmitmeid:- teadlikkuse suurendamine sportlase terviseseisundist ja kehalisest võimekusest;- koormuste, vahendite ja vastaste sobitamine sportlase võimetega;- tr<strong>ee</strong>ning- ja võistluspaikade turvalisuse tagamine;- arvestamine välitingimustega;- adekvaatse toidu- ja joogirežiimi järgimine;- spordialade r<strong>ee</strong>glite täitmineÄGEDAD HAIGESTUMISED JA KROONILISTE HAIGUSTE ÄGENEMISEDPALAVIK• Palaviku korral suureneb südame-veresoonkonna koormus ning langeb töövõime.Soovitatav on kuni palaviku möödumiseni tr<strong>ee</strong>ningutest hoiduda, selgitada palaviku põhjus ning olenevalthaigusest ja indiviidist alustada tr<strong>ee</strong>nimist individuaalse plaani järgi.KÕHULAHTISUS, OKSENDAMINE• Vedeliku ja mineraalide kaotuse tõttu on üldise ülekuumenemise, n<strong>ee</strong>rude ja südame-vereringe ägedaülekoormuse oht. Sellest lähtuvalt pole kõhulahtisuse ja oksendamise korral tr<strong>ee</strong>nimine ning võistleminelubatud.ÄGEDAD RESPIRATOORSED HAIGESTUMISED• Tr<strong>ee</strong>ningute läbiviimisel on oluline osa sportlase enesetundel. Lastel on ebaadekvaatse enesetunnetusvõimetõttu soovitatav tr<strong>ee</strong>ningutest täielikult loobuda.• Sportimiseks võib anda järgnevad soovitused:- halva enesetunde korral, kui muud sümptomid puuduvad, tuleks 1–2 päevaks vähendadatr<strong>ee</strong>ningute intensiivsust kuni enesetunde paranemiseni;- külmetusnähtude (äge nohu, kurguvalu) esinemisel ilma palaviku ja lihasvaludeta tuleks hoidudatr<strong>ee</strong>ningutest kuni sümptomite möödumiseni;- külmetusnähtude, palaviku ja lihasvalude korral oleks vajalik pärast sümptomite taandumist andaendale v<strong>ee</strong>l lisapuhkust enne tr<strong>ee</strong>ningutega alustamist.35
MEDITSIININFEKTSIOOSNE MONONUKLEOOS• Infektsioosne mononukleoos on viiruse poolt põhjustatud süljega leviv nakkushaigus, millele on iseloomulikhalb enesetunne, palavik, kurguvalu ja kaela-, kukla- ning kaenlaaluste lümfisõlmede suurenemine.Tihti kaasneb haigusega maksa ja põrna suurenemine ja sellega seoses ka põrnarebendi oht.• Kui haigusega ei kaasne põrna suurenemist, on kaebuste puudumisel kolme nädala möödudes lubatudsörkjooks ja aeglases tempos ujumine. Põrna suurenemise puhul lubatakse tr<strong>ee</strong>ningutega alustada ükskuu pärast põrna normaalsete mõõtmete taastumist.ÄGE VIIRUSHEPATIIT• Äge viirushepatiit ehk kollatõbi on hetkel teadaolevalt viie erineva viirustüübi põhjustatud maksa kahjustavinfektsioon.• Sport on lubatud vastavalt raviarsti otsusele. Sportimisel peavad kõik nahavigastused olema kaetud.• Haiguse ennetamisel on oluline osa isiklike hügi<strong>ee</strong>ninõuete täitmisel ja vaktsin<strong>ee</strong>rimisel.AIDS• AIDS on sugulisel t<strong>ee</strong>l ning verega leviv viirushaigus, mille puhul inimese organism kaotab võimevõidelda nakkustega. Seda põhjustab inimese immuunpuudulikkuse viirus (HIV – HumanImmunodefi ciency Virus), mis hävitab inimese immuunsüst<strong>ee</strong>mi ning mille vastu praegu v<strong>ee</strong>l tõhusatravi ei ole.• Optimaalse koormusega sport on lubatud vastavalt haige tervislikule ja füüsilisele seisundile. Kõiknahavigastused peavad olema sportimisel kaetud.PUUKBORRELIOOS, PUUKENTSEFALIIT• Puukborrelioos on puugihammustusega leviv haigus, mis põhjustab nahalööbe, võib kahjustada kesknärvisüst<strong>ee</strong>mi,liigeseid ja südant. Puukentsefaliit põhjustab kesknärvisüst<strong>ee</strong>mi põletikku, millel polespetsiifilist ravi. Ennetamiseks võimalik vaktsin<strong>ee</strong>rida.• Looduses, eriti metsas ja niitudel sportides tuleb jälgida nahamuutusi hammustuskohal ja palavikuteket pärast puugihammustust 3–30 päeva jooksul. Lööbe tekkimisel hammustuse piirkonnas on vajapöörduda arsti poole antibiootikumiravi alustamiseks.SÜDAME-VERERINGE HAIGUSEDN<strong>ee</strong>d haigused kulgevad sageli subkliiniliselt ehk kaebusteta, mistõttu on nende avastamisel oluline kohtspordimeditsiinilisel tervisekontrollil.MÜOKARDIIT EHK SÜDAMELIHASE PÕLETIK• Südamelihase põletik tekib sagedamini viirusinfektsiooni ajal või selle järel. Põletikulise südamelihasetöövõime väheneb, mis väljendub väsimuses ja koormustaluvuse languses.• Taastumine haigusest võtab kuid. Sellel ajal on tr<strong>ee</strong>ningud ja võistlused k<strong>ee</strong>latud.• Ennetamiseks on oluline hoiduda tr<strong>ee</strong>ningutest ja võistlustest ägedate haigestumiste ajal ja haigusjärgseltaastumisperioodil, vajalik on ravida välja kroonilised koldeinfektsioonid.HÜPERTROOFILINE KARDIOMÜOPAATIA• Hüpertroofiline kardiomüopaatia on südame vasaku vatsakese lihaselise seina paksenemisega kulgevhaigus.• Võistlussport on k<strong>ee</strong>latud, kuid raviarsti otsusel on tavaliselt lubatud aeroobne füüsiline koormus.36
MEDITSIINKERGED SÜDAME RÜTMIHÄIRED, KERGED SÜDAMERIKKED,NORMAALSE HEMODÜNAAMIKAGA MITRAALKLAPI PROLAPS,TAHHÜKARDIAHOOGUDETA WPW SÜNDROOM• Raviarsti jälgimisel on lubatud piiranguteta sport.KORONAARARTERITE ANOMAALIAD, RASKED JA KESKMISE RASKUSEGA SÜDAMERIKKED,MITRAALKLAPI PROLAPS, WPW SÜNDROOM, MARFANI SÜNDROOM• Enamikul juhtudel on võistlussport k<strong>ee</strong>latud. Ravi ja lubatud füüsilise koormuse otsustab arst.KÕRGENENUD VERERÕHK• Mitteoskuslik tr<strong>ee</strong>ning, nagu näiteks intensiivsed koormused ilma piisava aeroobse ettevalmistusetavõi suurte raskustega jõuharjutused, võib põhjustada vererõhu tõusu.• Kerge hüpertensiooni puhul on lubatud piiranguteta sport, kuid tr<strong>ee</strong>ningutel tuleks sooritada rohkemvastupidavusharjutusi, millel on soodne toime vererõhule.• Keskmise ja raske hüpertensiooni puhul otsustab ravi ja füüsilise koormuse mahu arst.HINGAMISSÜSTEEMI HAIGUSEDBRONHIAALASTMA• Bronhiaalastma on hingamist<strong>ee</strong>de kroonilisest põletikust põhjustatud bronhiaalne hüperreaktiivsus.Kui varasemalt soovitati astmaatikutel loobuda kehalisest tr<strong>ee</strong>ningust, siis nüüd on leitud, et regulaarnefüüsiline koormus vähendab hingamist<strong>ee</strong>de hüperreaktiivsust ja vajadust ravimite järele.• Astma kaebusteks on episoodiline aevastamine, pingetunne rinnus, õhupuudus või köha.Kaebused on kõige suuremad õues külma ja tuulise ilmaga või allerg<strong>ee</strong>nidest saastatud keskkonnassportides.• Kui astma on jäetud diagnoosimata või on seda ebapiisavalt ravitud, võib astmahoog põhjustada eluohtlikuseisundi.• Hästi kontrollitud astma puhul on lubatud piiranguteta sport. Kaebusi esineb vähem, kui enne pingutusttehakse korralik soojendus ja koormused vahelduvad puhkepausidega.Külmade ilmadega on soovitav näo <strong>ee</strong>s kanda maski, mis soojendaks sissehingatavat õhku.• Mitmed astmaravimid kuuluvad dopingu nimekirja, mida tuleb m<strong>ee</strong>les pidada profisportlaste puhul.NINAHINGAMISE TAKISTUS• Sagedasemateks põhjusteks on krooniline nohu, suured ninan<strong>ee</strong>lu mandlid ehk adenoidid, anatoomiliseltkitsad ninakäigud ja ninavaheseina deviatsioon.• Kui ninahingamise takistusega kaasnevad sagedased kõrvapõletikud ja ninakõrvalkoopapõletikud,tuleks kuni kirurgilise ravini vältida suure ülemiste hingamist<strong>ee</strong>de haigestumise riskiga spordialasid(v<strong>ee</strong>sport, talisport).37
MEDITSIINEPILEPSIA• Epilepsia on sagedasim krooniline närvisüst<strong>ee</strong>mi haigus, mis avaldub esmakordselt enamasti lapsevõinoorukieas ning mille põhitunnuseks on perioodiliselt tekkivad krambihood või teadvusehäiredvõi mõlemad.• Epilepsia esinemisel on k<strong>ee</strong>latud allv<strong>ee</strong>ujumine ja langevarjuhüpped, kontaktspordialad on lubatudohutust tagavate m<strong>ee</strong>tmete lisamisel.• Ujumine on vastunäidustatud vaid järgmistel juhtudel:- hiljutised või halvasti ravile alluvad hood;- hiljutine ravisk<strong>ee</strong>mi muutus või arsti ettekirjutuste eiramine;- ebastabiilne epilepsiaravimite tase veres;- puudub tegevuseaegne järelevaataja;- tr<strong>ee</strong>ningud looduslikes v<strong>ee</strong>kogudes.• Vältida tuleb sportimisel esinevaid provots<strong>ee</strong>rivaid tegureid (hüperventilatsioon, väsimus).• Pärast epilepsiahoogu on sportimine mittesoovitatav.KROONILISED KOLDEINFEKTSIOONID• Levinuimad kroonilised koldeinfektsioonid sportlastel on tonsilliidid, sinusiidid, otiidid ja kaaries.• Kroonilised koldeinfektsioonid on ülekoormussündroomi tekkimise riskifaktor.• Korduvate ägenemiste tõttu on häiritud tr<strong>ee</strong>ning- ja võistluskavad, s<strong>ee</strong> omakorda põhjustab psüühilistpinget. Esineb suur müokardi kahjustumise oht koldest vabanevate bakterite ja toksiinide mõjul.• Krooniliste koldeinfektsioonide esinemisel on esmatähtis haiguskollete <strong>ee</strong>maldamine ja optimaalsetetr<strong>ee</strong>ningkoormuste rakendamine.• Ennetuseks on vajalik ägedad esmashaigestumised korralikult välja ravida ning edaspidi vältidakülmetushaigusi ning ülekoormust.ÜLEKOORMUSSÜNDROOM SPORDIS• Kehalise töövõime kasvu aluseks on tr<strong>ee</strong>ningute ajastamine adaptatsiooniperioodil aset leidva superkompensatsioonifaasi. Kui tr<strong>ee</strong>ningukoormused on sportlase jaoks ülemäära suured või taastumisperioodmitteküllaldane, tekib väsimuse kuhjumine organismis ja kujuneb välja ülekoormussündroom.• Seda patoloogilist väsimust iseloomustavad üle kahe nädala kestev “sportliku vormi” langus, vegetatiivsedkaebused, unehäired, suurenenud ärritatavus, ülekoormusvigastused, immuunsüst<strong>ee</strong>mi häiredja muutused vere biok<strong>ee</strong>milistes näitajates.• 5–15% tippsportlastest kannatab oma karjääri jooksul vähemalt korra ülekoormussündroomi all, jooksjatehulgas on s<strong>ee</strong> protsent koguni 65.• Ülekoormussündroom võib avalduda kliiniliselt kahe erineva vormina. Parasümpaatiline tüüp esinebrohkem aeroobset võimekust nõudvatel spordialadel ja avaldub madala rahuoleku pulsi, unehäirete,langenud m<strong>ee</strong>leolu ja väsimusega. Sümpaatiline tüüp on rohkem iseloomulik kõrge anaeroobse võimekusegasportlastele ja selle tunnusteks on kõrgenenud rahuoleku pulss ja vererõhk, isutus, lihasmassivähenemine, unehäired ja väsimus.• Sündroomi diagnoosimiseks puuduvad spetsiifilised testid. Mitteküllaldase taastumise, kuid mitteilmtingimata ületr<strong>ee</strong>nituse näitajateks on madal testosterooni-kortisooli ning glutamaadi-glutamiinisuhe ja suguhormoone siduva valgu langenud tase. Väga informatiivne on aga rahuoleku pulsi määramine,kusjuures löögisageduse tõus üle 10 löögi/min on patoloogiline.• Ülekoormussündroomi ravi seisneb tr<strong>ee</strong>ningukoormuste vähendamises ja taastumise pikendamises,vajadusel rakendatakse ka sümptomaatilist ravi.• Ennetuseks on vajalik jälgida tr<strong>ee</strong>ningutejärgset taastumist, vältida sportimist haigena ja ebasoodsatestingimustes.38
MEDITSIINSPORT KESKKONNA ERINEVATES TINGIMUSTESKEHA ÜLEKUUMENEMINE EHK HÜPERTERMIA• Kehalise koormuse korral tõuseb kehatemperatuur tingituna <strong>ee</strong>lkõige skeletilihaste suuremast energiatarbimisest,mistõttu suureneb ka soojusena vabanev energia.Kõrge õhutemperatuuri ja -niiskuse tingimustes on soojuse äraandmine organismist häiritud ja võibtekkida organismi ülekuumenemine.• Sportlasest tingitud hüpertermia kaasuvateks põhjusteks võivad olla aklimatisatsiooni puudumine,gen<strong>ee</strong>tiline soodumus, unehäired, tervisehäired (palavik, kõhulahtisus), vale riietus, alkoholi ja mõnederavimite kasutamine (allergiavastased ravimid, diur<strong>ee</strong>tikumid, närvisüst<strong>ee</strong>mi mõjustavad ained),menstruaaltsükli luteaalfaas ning kehakaalu kiire langetamine (nt kaalukategooriatega spordialadel).• Ülekuumenemine on haigusseisund, vari<strong>ee</strong>rudes kergest vormist (kuumakrambid) keskmise (päikesepiste)ja raskeni (kuumarabandus).• Kuumakrambid on tahtele allumatud, valulikud lihastõmblused, mis tekivad pika kehalise koormuseajal või järel. Enamasti tekivad krambid enamkoormatud lihastes (nt jooksmisel tagumistes reie- jasäärelihastes).• Päikesepiste tekib katmata peapiirkonna ülekuumenemisest päikesekiirte otsesel mõjul.• Kuumarabanduse puhul on kehatüve temperatuur tõusnud ning termoregulatsioon häiritud.• Päikesepiste ja kuumarabanduse sümptomid on paljuski sarnased. Algsed tunnused on peavalu, pearinglus,väsimus, ärritatavus, lihasvärinad, iiveldus, oksendamine ja kuumakrambid. Desorient<strong>ee</strong>ritusja generalis<strong>ee</strong>runud krambihood viitavad kuumarabandusele. Kehatüve temperatuur on üle 39 kraadi,pulss ja hingamine on kiirenenud, vererõhk madal.• Esmaabiks tuleb kehaline koormus lõpetada, sportlane viia jahedasse varjulisse kohta, jahutadakülmade mähistega ning taastada organismi vedelikukadu (isotoonilised joogid, teadvusetuse korralintravenoossed vedelikud). Rahuldavaks võib hinnata esmaabi tulemust, kui kehatüve temperatuurlangeb alla 39 kraadi.• Ülekuumenemise ennetamiseks tuleb järgida joogirežiimi, vältida kohvi ja alkoholi, kanda avaraidheledaid riideid ning liikuda rohkem jahedates kohtades.HÜPOTERMIA• Hüpotermiaks nimetatakse kehatüve temperatuuri langust alla 35 °C. Viimase kümnendi jooksul ontäheldatud hüpotermia esinemissageduse tõusu sportlaste hulgas. Arvatavasti on selle põhjuseks sportiminekarmides välistingimustes.• Soodustavateks teguriteks on liikumatu asend, niiskus, alatoitumine, verevarustuse häired.• Kliinilises pildis on valdavad mittespetsiifilised sümptomid, mis võivad m<strong>ee</strong>nutada alkoholi intoksikatsiooni.Kesknärvisüst<strong>ee</strong>mi nähtudest esinevad mäluhäired, langenud kriitikam<strong>ee</strong>l, pudistav kõne jaunisus. Pulss ja hingamine on aeglustunud, võivad esineda erinevad südame rütmihäired. Kaasuvadkõhuprobl<strong>ee</strong>mid.• Kõige täpsemat informatsiooni kehatüve temperatuurist annab rektaalne mõõtmine.• Esmane abi seisneb kannatanu ettevaatlikus kohtlemises, et mitte põhjustada südame rütmihäireid.Märjad riided tuleb <strong>ee</strong>maldada ja asendada kuivade riiete või tekiga. Külmakahjustatud jäsemeid eitohi mass<strong>ee</strong>rida, kuna s<strong>ee</strong> võib põhjustada rütmihäireid. Kui patsient on teadvusel, võib talle anda soojekofeiinivabu jooke.• Ennetuse aluseks on põhjuslike faktorite tuvastamine ja vältimine. Olulised on aklimatisatsioon, õigeriietus ja spordialal kehtestatud temperatuurinormidest kinnipidamine.LOKAALNE KÜLMAKAHJUSTUS• Lokaalse külmakahjustuse tunnusteks on tundetu ja valge nahk ning soojenedes tekkiv tugev valuaisting.• Välitingimustes tuleb vältida soojendamist, kui kahjustatud koht võib taas külmuda. Kahjustatud jäsetuleb haiglasse transpordiks avaralt lahastada, vältida tuleb massaaži.39
MEDITSIINMÄESTIKUHAIGUS• Mäestikuhaigus on seisund, kus väliskeskkonna madal hapniku osarõhk põhjustab organismis hapnikuvaegus<strong>ee</strong> hüpoksia. Küllaldase aja jooksul (aklimatisatsioonifaasis) tekivad organismis kohastumuslikudmuutused: kopsude ventilatsioon suureneb, südame minutimaht tõuseb, vereloome elavneb.Sellel perioodil on sportlase üldine kehaline võimekus langenud. Kui koormused on üleliia suured,võib tekkida äge või krooniline mäestikuhaigus.• Äge mäestikuhaigus tekib kiirel tõusmisel merepinnast kõrgemale. Selle puhul võib esineda peavalu,iiveldus/oksendamine, väsimus, pearinglus või unisus. S<strong>ee</strong> seisund võib kiiresti progress<strong>ee</strong>ruda kopsu-või ajuturseni. Esmaabiks tuleb lõpetada edasine tõusmine, võimaluse korral anda hingata lisahapnikku.• Krooniline mäestikuhaigus tekib kestval raskel mäestikutr<strong>ee</strong>ningul. S<strong>ee</strong> väljendub kehalise töövõimelanguses, lisaks esinevad peavalu, unetus, õhupuudus. Raviks on vaja tagada piisav puhkus, soodsaltmõjub mäestikust lahkumine.• Ennetuses on oluline tagada sportlase aklimatisatsioon.Kordamisküsimused:1. Mida peab tegema eluohtlike seisundite ennetamiseks spordis?2. Millised on tähtsamad ägedad haigestumised spordis?3. Millised on tähtsamad südame-vereringe haigused?4. Millised on tähtsamad hingamissüst<strong>ee</strong>mi haigused?5. Mida kujutab enesest ülekoormus spordis?6. Kuidas käituda organismi ülekuumenemise korral?40
MEDITSIINVIGASTUSTE LIIGIDSAGEDASEMADTUGI-LIIKUMISAPARAADI HAIGUSED.KINNISTE VIGASTUSTE ESMAABI• Spordivigastusi jaotatakse mitmeti. Lihtsaim ja loogilisim on jagada sporditraumad ägedateks ja kroonilisteks.• Ägedad vigastused tekivad stressi vahetul tagajärjel. Siia kuuluvad luumurrud, venitused, rebendid, põrutusedjms. Põhjustavad tegurid saab jagada välisteks ja sisemisteks.Välised tegurid on:- kokkupõrge teise inimese või spordivahendiga, ootamatu löök, kukkumine;- valesti valitud jalanõud, riietus, sportimis- ja kaitsevahendid;- halvad tr<strong>ee</strong>ning- ja võistlustingimused.Sisemised tegurid on:- oma võimete ülehindamine;- r<strong>ee</strong>glite eiramine;- haigena tr<strong>ee</strong>nimine ja võistlemine;- vale tr<strong>ee</strong>ningmetoodika;- halb koordinatsioon;- organismi vedeliku ja mineraalide kadu.• Kroonilised ehk ülekoormusvigastused tekivad, kui varasematest vigastustest pole tervenetud. Neidpõhjustavad korduvad koormused, mis ületavad antud piirkonna koormustaluvuse.PÕLVEVIGASTUSEDMENISKIVIGASTUSED• Põlveliigeses on liigespindade vahel kaks kõhrelist võruketast ehk meniskit – s<strong>ee</strong>smine ja välimine.Meniskite ülesandeks on koormuse ühtlane ümberjaotamine, liigese stabilis<strong>ee</strong>rimine ja energia absorb<strong>ee</strong>rimine.Meniskivigastus võib põhjustada märkimisväärset kehalist puuet.• S<strong>ee</strong>smine menisk on liigeskapsliga tihedalt seotud, mistõttu selle vigastusi esineb sageli. Välimine meniskon liikuv ja kahjustub harvemini.• Kõige tavalisemaks meniskirebendi tekkeviisiks on fiks<strong>ee</strong>ritud pöiaga põlveliigese pööramine, aeglustuselpõlve ülesirutamine, liigne painutamine või hüppelt maandumine.• Meniskivigastusele viitavad valu liigespilu piirkonnas, mis tugevneb trepist üles minnes, turse, “liigeselukustumine” (st põlve sundasend, millest pole võimalik painutada ega sirutada).41
MEDITSIIN• Arstlikul läbivaatusel hinnatakse kõnnakut, liigesturset ja liikuvust, palpatsioonil määratakse maksimaalsevalu asukoht ning teostatakse diagnostilised katsud.• Röntgenuuring on diagnoosimisel abistavaks m<strong>ee</strong>todiks, et välja lülitada muud liigeseprobl<strong>ee</strong>mid, meniskitsellel uuringul ei näe. Valikm<strong>ee</strong>todiks meniskite uurimisel on magnetresonantstomograafia (MRT).• Enamiku meniskirebendite puhul on näidustatud operatiivne ravi, välja arvatud tagasihoidlike kaebustegavähemaktiivsete patsientide puhul. Konservatiivne ravi seisneb valu ja turse alandamises.• Operatsiooni <strong>ee</strong>smärgiks on meniski maksimaalne säilitamine. Artroskoopia võimaldab optimaalsetravi vähima operatsioonitraumaga.• Kui on tegemist ainult meniski rebendiga, siis on operatsioonijärgne taastumine tavaliselt täielik. Ravikehakultuuron keskendunud reielihaste tugevdamisele.• Tr<strong>ee</strong>ninguid võib alustada, kui operatsiooni järel on kaebused taandunud, sörkjooks on tavaliselt võimaliknelja nädala pärast, pallimängud 6–8 nädala möödudes.PÕLVELIIGESE SIDEMETE VIGASTUS• Põlveliigese stabiilsus on põhiliselt tagatud nelja sidemega – <strong>ee</strong>smise ja tagumise ristatisideme ja kahekülgsidemega. Ristatisidemed takistavad liigese ülemäärast sirutust ja painutust, külgsidemed aga nihkumistkülgedele. Harva tekib traumajärgselt üksiku sideme rebend, sagedamini on vigastatud mitusidet ning menisk.• Põhjuseks on enamasti löök vastu painutatud või sirutatud põlveliigest, samal ajal kui pöid on fiks<strong>ee</strong>ritud.Teiseks levinud vigastusmehhanismiks on põlveliigese tugev pööramine.• Trauma tunnusteks on põlveliigese valu ja vere kogunemisest tekkiv turse. Kroonilises faasis esinebvalu kõndimisel ning jala altkadumise tunne.• Ristatisideme vigastusele on iseloomulik nn sahtli sümptom. Selle sooritamiseks painutatakse põlveliiges90° ning s<strong>ee</strong>järel tõmmatakse jalga säärest ette ja taha. Eesmise ristatisideme vigastuse puhul esinebülemäärane liikumine ettesuunas – nn <strong>ee</strong>smine sahtel. Tagumise ristatisideme rebendi korral liigubsäär liigselt tahasuunas – nn tagumine sahtel.• Külgsidemete vigastuse diagnoosimiseks rakendatakse sirutatud põlvele vaheldumisi mõlemalt küljeltsurvet. Kui jalg läheb testi sooritamisel x-asendisse, on vigastunud s<strong>ee</strong>smine külgside; läheb jalg agao-asendisse, on tabandunud väline külgside.• Röntgenuuring teostatakse luuliste vigastuste välistamiseks. Diagnoosi kinnitab magnetresonantstomograafia.• Värske vigastuse korral on võimalik ristatisideme taastamine õmblemise t<strong>ee</strong>l. Valikm<strong>ee</strong>todiks onristatisideme rekonstruktiivne operatsioon 3–4 nädala möödudes vigastusest. Selle käigus <strong>ee</strong>maldatakserebenenud kõõlus ja asendatakse uuega, mis saadakse kas põlvekedra või reielihase kõõlustest.• Ristatisideme venituse või külgsideme rebendi puhul on ravi tavaliselt konservatiivne – põlveliigesfiks<strong>ee</strong>ritakse ortoosiga.• Ravikehakultuuri <strong>ee</strong>smärgiks on reielihaste tugevdamine.• Tr<strong>ee</strong>ningutega alustamise krit<strong>ee</strong>riumideks on kaebuste puudumine, taastunud reielihased ja põlveliigesenormaalne liikuvusulatus.“HÜPPAJA PÕLV”• “Hüppaja põlveks” nimetatakse põlvekedra kõõluse ülemiseosa vigastust, mis on põhjustatud põlveliigese korduvast sirutusest.Kõige sagedamini esineb s<strong>ee</strong> probl<strong>ee</strong>m korvpalluritel,võrkpalluritel ja jalgpalluritel.• Põhiliseks sümptomiks on valu põlvekedrast allpool, mis suurenebpõlveliigese sirutamisel vastupanule.• Ravi on tavaliselt efektiivne ning hõlmab puhkust, külmaaplikatsiooneja põletikuvastaseid ravimeid. Valu taandumiselalustatakse reie nelipealihase jõu- ja reie tagumiste lihastevenitusharjutustega. Edasisel spordiga tegelemisel on kasukitsast põlveortoosist.42
MEDITSIINHÜPPELIIGESE SIDEMETE VIGASTUSED• Hüppeliigese funktsiooniks on keharaskuse edasikandmine pöiale ning tasakaalu säilitamine.• Sagedamini vigastuvad hüppeliigese välimisel küljel olevad sidemed. Vigastuse põhjuseks on pöiaplantaarfleksioon koos inversiooniga, millele kaasub supinatsioon.Pöia liigse dorsaalfleksiooni ja eversiooni korral rebeneb deltaside, mis asub hüppeliigese sisemiselküljel. Seda vigastust esineb harvem.• Esmaseks sümptomiks vigastuse tekkimise järel on valu. Lühikese aja vältel tekib vigastuse piirkondahematoom ja turse. Pöia passiivne liigutamine on valulik ja piiratud, samas isom<strong>ee</strong>trilised kontraktsioonidtõkestusele on tugevad ja valutud.• Iga hüppeliigese sidemete vigastus ei vaja röntgenuuringut. Ottawa r<strong>ee</strong>glite kohaselt on röntgenuuringvajalik, kui esineb üks alljärgnevatest:- välimise või sisemise pekse valulikkus;- patsient on võimetu astuma neli sammu vahetult pärast traumat ja vastuvõtuosakonnas.Neid r<strong>ee</strong>gleid järgides tuvastatakse suure tõenäosusega kaasuvad luumurrud, samas kui välditakseotstarbetuid uuringuid.• Algne hüppeliigese vigastuse ravi:- pooljäik liigese immobilis<strong>ee</strong>rimine;- puhkus;- külmaaplikatsioonid;- vigastatud liigese kompressioon elastiksideme vms-ga;- kõrgemale tõstmine.• Rehabilitatsiooni viis faasi:- 1. aste – algne ravi (vt <strong>ee</strong>spool);- 2. aste – valu l<strong>ee</strong>vendamine, valuvaba liikuvusulatuse suurendamine, korduva vigastuse vältiminelahastamisega, isom<strong>ee</strong>trilised jõuharjutused;- 3. aste – normaalse liikuvusulatuse saavutamiseks liigese mobilis<strong>ee</strong>rimine ja venitusharjutused,jõu suurendamiseks isotoonilised ja isokin<strong>ee</strong>tilised harjutused, propriotseptiivne tr<strong>ee</strong>ning;- 4. aste – spordiala spetsiifilised harjutused;- 5. aste – korduvate vigastuste vältimiseks jõuharjutused, propriotseptiivne tr<strong>ee</strong>ning, vajaduseltugiside.JALATALLA PATOLOOGIA• Pöialuud moodustavad kolm anatoomilist võlvi:- <strong>ee</strong>smine ehk ristivõlv on lühim ja madalaim;- sisemine pikivõlv on pikim ja kõrgeim;- välimine pikivõlv on pikkuselt ja kõrguselt <strong>ee</strong>lnevate vahepealne.Võlve toestavad sidemed, lihased ja kõõlused. Keharaskus jaotub kolmele toetuspunktile: I ja V pöialuupähikule ning kandluu kühmule.• Eristatakse kahte põhilist pöiavõlvide patoloogiat:- lamppöid – kõik võlvid on lamenenud;- kaarpöid – ülemäära kõrge pikivõlv.• Liigse koormuse, kehakaalu või ebasobivate jalatsite mõjul tekib sidemetes põletik, mis väljendub pöiakoormamisel ja liigutamisel valuna (äge pöia ülepingutussündroom). Kroonilistel juhtudel venivadsidemed ning tekib pöiavõlvide lamenemine. Pöiavõlvide lamenemisel võivad kaebused peale pöiaesineda v<strong>ee</strong>l sääres, põlves, puusas ja alaseljas.• Ägeda ülepingutussündroomi raviks on vaja valusat kohta hõõruda jääga ning puhata tr<strong>ee</strong>ningutestpaar päeva, tugeva valu korral rohkem. Lisaks sobivad põletikuvastased salvid, ultraheli, massaaž.• Pöiavõlvide korrig<strong>ee</strong>rimiseks kasutatakse ortop<strong>ee</strong>dilisi abivahendeid (jalatalla toed, teipimine) ningtehakse pöiaharjutusi jalatalla lihaste tugevdamiseks.• Pöiaprobl<strong>ee</strong>mide ennetamiseks on oluline kanda pehmeid ja mugavaid tr<strong>ee</strong>ningjalatseid ning vältidajooksmist kõval pinnasel.43
MEDITSIINSELJAVALUD• Seljavalud on spordiga tegelejate hulgas sagedased. Ennekõike esinevad n<strong>ee</strong>d sportlastel, kellel spordialasttingituna mõjuvad lülisambale suure amplituudiga kiired ja järsud liigutused (võimlejad, heitjad,jalgpallurid, võrkpallurid, vehklejad, vettehüppajad, sõudjad, maadlejad).• Erinevalt üldpopulatsioonist on siin valude põhjuseks lihaste ja sidemete venitus või rebend, põrutusvõi luumurd otsesest löögist lülisambale, fassettsündroom, spondülolüüs, spondülolist<strong>ee</strong>s ja lülidevahelisediski väljasopistus.• Ravi ja ennetuse keskmeks on võimlemine ja patsientide koolitus. Kirurgiline ravi on harva näidustatud,osutudes vajalikuks vaid konservatiivsetele m<strong>ee</strong>tmetele allumatutel juhtudel.• Võimlemises on rõhk asetatud kehatüve lihaste tugevdamisele (kõhu-, paraspinaalsed ja tuharalihased),et parandada lülisamba stabiilsust.• Ägeda alaseljavalu puhul on esmasteks <strong>ee</strong>smärkideks valu l<strong>ee</strong>vendamine ning võimalikult peatnesportimise jätkamine. Valuravis on efektiivseks osutunud pidev soojaaplikatsioon (soojakott). Tr<strong>ee</strong>ningutelenaastes peaks endisele koormustasemele jõudma järk-järgult.RÜHIHÄIRED• Rüht e kehahoiak on viis, millega säilitatakse keha vertikaalasend.• Sagitaaltasandil (<strong>ee</strong>st-taha) võivad esineda järgmised rühihäired:- kühmselgsus – süvenenud on rinnaküfoos;- nõgusselgsus – süvenenud on nimmelordoos;- kumerselgsus – kõik lülisamba kõverdused on süvenenud ja vaagna kaldenurk suurenenud;- lameselgsus – kõik lülisamaba kõverdused on lamenenud ja vaagna kaldenurk vähenenud.• Frontaaltasandil (küljele) esinevat lülisamba telje muutust nimetatakse vildakselgsuseks. Kui vildakselgsusegakaasneb lülikehade pöördumine e torsioon, tekib fiks<strong>ee</strong>runud vildakselgsus e skolioos.• Rühihäirete tekke peamised põhjused on järgmised:- keha raskuskeskme muutumine kasvuspurdi perioodil;- ebaõige tööasend;- kehatüve lihaste nõrkus, mis ei võimalda stabilis<strong>ee</strong>rida kehaasendit vajalikus asendis;- lihaste asümm<strong>ee</strong>triline areng, mis esineb tihti sportlastel, nt tennisistidel, kelle tr<strong>ee</strong>ninguspole küllaldaselt üldkehalist ettevalmistust ning harjutused on ainult spordiala spetsiifiliseiseloomuga.• Rühihäired mõjuvad ebasoodsalt mitmete organite funktsion<strong>ee</strong>rimisele:- väheneb hingamisreserv, mis väljendub hüpoventilatsioonina suurenenud hapnikutarbimisetingimustes;- nõrgenenud kõhulihaste tõttu tekivad sapipõie ja soolestiku passaaži häired ning kõhuorganiteallavaje;- müofastsiaalsed valud nimme piirkonnas;- muutunud gravitatsioonijõu tõttu häirub põlveliigese keskseis, mis loob <strong>ee</strong>ldused põlvede vaarus-(O-jalad) ja valgusseisu (X-jalad) tekkeks;- keskeas areneb koksartroos;- ebaõige kehahoiaku tõttu on lihaste lõõgastumine häiritud.• Rühihäirete ravi oleneb nende raskusastmest. Kui hoiak on kergesti korrig<strong>ee</strong>ritav sirutamisel ja keharaskuskeskme muutmisel, siis on abi ravivõimlemisest ja massaažist, lisaks võib kasutada toetavat korsetti.Võimlemises on rõhk asetatud kehatüve lihaste tugevdamisele (kõhu-, paraspinaalsed ja tuharalihased)ning stretching-harjutustele. Fiks<strong>ee</strong>runud väljendunud rühihäirete ravi on operatiivne.• Skolioosi ravikäsitlus sõltub röntgenograafiliselt sedastatava kõverduse suurusest. 10–15kraadisekõverduse puhul on näidustatud ravivõimlemine. Kui kõverdus on 20–40 kraadi, soovitatakse korsetti.40–50kraadine kõrvalekalle vajab enamasti operatsiooni.44
MEDITSIINÜLAJÄSEME VIGASTUSEDÕLALIIGESE NIHESTUS• Kõikidest inimkeha liigestest tekib kõige sagedamini nihestus õlaliigeses.• Tavalisimaks tekkemehhanismiks on käe jõuline <strong>ee</strong>maldamine koos välisrotatsiooniga, mispuhul rebestatakseliigeskapsli <strong>ee</strong>smine osa.• Vigastuse puhul esineb liigese piirkonna deformatsioon (õlanukialune on tühi), valu tekib õlavarrepassiivsel <strong>ee</strong>maldamisel ja välisrot<strong>ee</strong>rimisel. Diagnoosi kinnitab röntgenuuring.• Nihestus paigaldatakse narkoosis, sellele järgneb patsiendi vanusest sõltuvalt 1–4 nädala pikkune õlavarreimmobilis<strong>ee</strong>rimine kaelasidemega. Samal ajal alustatakse ravikehakultuuriga, mis ei koormaotseselt õlaliigest. Immobilis<strong>ee</strong>rimine on vajalik, et vältida ebastabiilse õlaliigese teket.TENNISISTI KÜÜNARLIIGES (VÄLIMINE EPIKONDÜLIIT)• Antud termin hõlmab mitmeid erinevaid haigusi, mis lokalis<strong>ee</strong>ruvadküünarliigese välimise põnda piirkonda.• Tekkepõhjuseks on asjaolu, et randme sirutajad, mis füsioloogiliselton painutajatest nõrgemad, peavad viimaseid tasakaalustama.Lisaks soodustavad patoloogia teket antud ala kesine verevarustusning halb sporditehnika. Haigus on sage tennisistide, lauatennisistideja sulgpallurite seas.• Tüüpiliseks tunnuseks on valu küünarliigese välimise põnda piirkonnas,mis suureneb käe liigutamisel. Sageli esineb valu kiirgumineküünarvarde ja õlga. Kroonilistel juhtudel käsivarre lihasedkõhetuvad ning jõudlus langeb.• Raviks kasutatakse mittesteroidseid põletikuvastaseid preparaatening spetsiaalset ribakujulist tugisidet. Kui <strong>ee</strong>lnevad m<strong>ee</strong>tmedosutuvad mittepiisavaks, võib valupunkti süstida hormooni.HEITJA KÜÜNARLIIGES (SEESMINE EPIKONDÜLIIT)• Haigus lokalis<strong>ee</strong>rub küünarliigese s<strong>ee</strong>smise põnda piirkonda ning esineb sageli kettaheitjail, odaviskajailning golfimängijail.• Valu asub s<strong>ee</strong>smise põnda piirkonnas ning suureneb labakäe aktiivsel ja passiivsel painutamisel ningrot<strong>ee</strong>rimisel.• Ravi on sarnane välimise epikondüliidi omaga.KINNISTE VIGASTUSTE ESMAABI• Kui ägeda vigastuse käigus ei ole tekkinud verejooksu või luumurdu, tuleb kohe alustada m<strong>ee</strong>tmetega,mille inglisk<strong>ee</strong>lseks lühendiks on PRICE (P – protection, R – rest, I – ice, C – compression, E – elevation).• P – protection. Eesmärgiks on vigastatud kehaosa pooljäigalt immobilis<strong>ee</strong>rida, et vältida edasist vigastamist.Seda teostatakse funktsionaalsete ortooside, lahaste või teipimise abil.• R – rest. Tr<strong>ee</strong>ningute katkestamine on oluline, et vähendada turset ning vältida varajaste korduvvigastusteteket. Puhkeperioodi kestus sõltub vigastuse ulatusest.• I – ice. Külma mõjul valu l<strong>ee</strong>vendub, ainevahetusprotsessid aeglustuvad, veresooned ahenevad ningturse alaneb. Vigastatud piirkonda tuleb ravida külmaga 6–24 tundi, soovitatav on külma tsükliline45
MEDITSIINmanustamine (nt 20 min külma, 10 min puhkust või 30 min külma, 2 tundi puhkust). Külmaravi sagedasemateksvõimalusteks on jääkotid, jäämassaaž, külmaaerosoolid, k<strong>ee</strong>milised külmakotid.• C – compression. Oluline on vigastatud piirkonna kinnisidumine, et ennetada või vähendada turset.Selleks kasutatakse elastiksidet, elastseid ortoose või pneumaatilisi vahendeid.• E – elevation. Vigastatud jäse tuleb tõsta kõrgemale ja hoida nii 1–2 päeva jooksul võimalikult kaua.Kordamisküsimused1. Mis on sportimisel tekkivate vigastuste peamised põhjused?2. Mida kujutab endast meniski vigastus?3. Mida kujutavad endast rühihäired?4. Kuidas viiakse vigastuste puhul läbi külmaravi?5. Mis on ägeda vigastuse ravis põhiline?46
PEDAGOOGIKATREENINGU PRINTSIIBID JA NENDE RAKENDATAVUSTr<strong>ee</strong>ningu printsiipide all mõistetakse neid seaduspärasusi ja r<strong>ee</strong>gleid, mis tingivad ja määravad tr<strong>ee</strong>ninguplan<strong>ee</strong>rimise, ülesehituse ja efektiivse sooritamise.Algajate ja laste tr<strong>ee</strong>ningus kasutatakse sageli lihtsustatud r<strong>ee</strong>gleid, nagu:• tr<strong>ee</strong>nige, jõuate tr<strong>ee</strong>nida,• looge hea baas, lisage koormust vormi tõustes,• vari<strong>ee</strong>rige ja vaheldage tr<strong>ee</strong>ninguid,• osake puhata,• tundke tr<strong>ee</strong>ningust rõõmu.Laste ja noorte tr<strong>ee</strong>ningu plan<strong>ee</strong>rimisel võib kasutada järgmisi soovitusi:• iga inimene on individuaalsus,• püstitage reaalsed <strong>ee</strong>smärgid,• plan<strong>ee</strong>rige oma tegevust,• kohandage plaan ala spetsiifilistele nõuetele,• olge plan<strong>ee</strong>rimisel paindlikud,• järgige tr<strong>ee</strong>ningus “raske-kerge” põhimõtet,• parem olla alatr<strong>ee</strong>nitud kui ületr<strong>ee</strong>nitud.Tr<strong>ee</strong>ningule kui pedagoogilisele protsessile laienevad <strong>ee</strong>lkõige üldised pedagoogilised printsiibid – teadlikkus,kordamine, aktiivsus, järkjärgulisus, süstemaatilisus, näitlik kus, eakohasus, individualis<strong>ee</strong>rimine jt. Olles agaüldised, ei ava n<strong>ee</strong>d printsiibid sport liku tr<strong>ee</strong>ningu spetsiifikat. S<strong>ee</strong>pärast on spordipraktikas püütud andapedagoo gilistele printsiipidele sportlikku sisu, aga samuti tuletatud uusi spordi- ja tr<strong>ee</strong>ningu spetsiifilisiprintsiipe.Perspektiivikate noorte mitmeaastase tr<strong>ee</strong>ningu plan<strong>ee</strong>rimisel on otstarbekas toetuda empiirilist kinnitustleidnud printsiipidele ja suunitlustele.1. Siht või <strong>ee</strong>smärk saavutada kõrgeid tulemusi täiskasvanute klassis, antud alale optimaalses tipptulemustetsoonis. Tulemused sportliku täius ta mise ja kõrgema meisterlikkuse etapil on etaloniks, mille poolepüüeldakse.2. Liigutuslike võimete utilisatsiooni (ärakasutamise) efekti sõltuvus noorte sportlaste ealistest iseärasustest.S<strong>ee</strong> on vahetult seotud tr<strong>ee</strong>nin gu protsessi individualis<strong>ee</strong>rimisega ja sensitiivsete perioodidega.3. Põhiliste liigutuslike võimete arendamise vastavuse suunitlus. Näiteks produktiivse töövõime lai diapasoonvõimsuse erinevates tsoonides võib saada heaks baasiks kitsale, spetsiaalsele ettevalmistusele. Teisisõnu – laiüldine ja erialase mitme külgsuse baas loob aluse edukaks spetsialis<strong>ee</strong>rumiseks ühel kõige sobivamal alal.4. Juhtivate töövõimefaktorite ja liigutuslike võimete arendamine mitme aastase tr<strong>ee</strong>ningu erinevateletappidel.5. Tehnilise meisterlikkuse form<strong>ee</strong>rumise perspektiivne ennetamine. Järk- järgult omandatakse sellist tehnikat,mis on vajalik tipptulemuste saavu tamise etapil.47
PEDAGOOGIKAErinevate maade spetsialistid on võistlusspordi tarbeks välja töötanud spetsiaalseid tr<strong>ee</strong>ninguprintsiipe.Üldtuntud on professor Matvejevi sportliku tr<strong>ee</strong>ningu printsiibid:1. Suunitlus maksimaalsele tulemusele, süvendatud spetsialisatsioon ja individualis<strong>ee</strong>rimine.2. Üldise ja spetsiaalse ettevalmistuse ühtsus.3. Tr<strong>ee</strong>ninguprotsessi pidevus.4. Seos järkjärgulisuse ja maksimaalsete koormuste tendentsi vahel.5. Koormuse dünaamika lainelisus.6. Tr<strong>ee</strong>ninguprotsessi tsüklilisus.USA spetsialist G. Winckler peab aastaringse tr<strong>ee</strong>ningu ülesehitusel oluliseks järgmisi printsiipe:• tr<strong>ee</strong>ningu spetsiifilisus;• ülekoormamine (overload), s.o progressiivne mahu ja intensiivsuse tõstmine, et saavutada plan<strong>ee</strong>ritudarengut;• tr<strong>ee</strong>ninguefektide pöörduvuse arvestamine – mida kiiremini saavutatakse mingi võime areng, sedakiiremini ta ka kaob, ja vastupidi;• süst<strong>ee</strong>msus – kõigi tr<strong>ee</strong>ningu komponentide otstarbekas kooslus;• variatiivsus;• imit<strong>ee</strong>ritavus – võistlusolukordade imit<strong>ee</strong>rimine nii liigutusliku kui ka vaimse tegevusega.Et tr<strong>ee</strong>ninguprotsess on teatud mõttes pedagoogiline looming – kunst, siis sageli on selle käigus vaja vastuvõtta otsuseid intuitsioonile tuginedes. S<strong>ee</strong>pärast p<strong>ee</strong>takse üheks tähtsaimaks instinktiivset ehk tunnetuslikkuprintsiipi. Printsiip põhineb keha tunnetusel ja tundmisel, kuidas ta reag<strong>ee</strong>rib erinevatele tr<strong>ee</strong>ningurežiimidele,toitumisele, erineva pikkusega puhkepausidele, tehnika nüanssidele jne.Kompleksse lähenemise näiteks on J. Ferrissi soovitatud printsiib id – f ü sio lo o g i l i s e d, p s ü h holo og i l i s e d j ataktikalised. Füsioloogilised printsiibid näitavad, millel bas<strong>ee</strong>ruvad erinevad harjutused, psühholoogilisedprintsiibid võtavad fookusse seose sportlase ja tr<strong>ee</strong>neri koostatud tr<strong>ee</strong>ningu programmi vahel, taktikalisedprintsiibid avavad küsimused, kuidas tr<strong>ee</strong>ning valmistab sportlast ette võistlusteks ja kuidas võistlus aitabselgitada plaane edasiseks tr<strong>ee</strong>ninguks.Väga tihedalt on tr<strong>ee</strong>ningu ülesehitus seotud koormuse plan<strong>ee</strong>rimise printsiipidega. Küllalt sagelikoostatakse mahu ja intensiivsuse kombinatsioonid ilma tr<strong>ee</strong>ningu olemust arvestamata. Organismile omastebioloogiliste seaduspärasuste alahindamine viib aga tr<strong>ee</strong>ningu üksikkomponentide ja ülesehituse printsiipid<strong>ee</strong>bakonkr<strong>ee</strong>tsusele. Välja pääs olukorrast on nähtavasti selles, et töötatakse välja mõisted ja printsiibid, misiseloomustavad sportlase organismi seisundit, täpse orientatsiooniga organite ja kudede funktsion<strong>ee</strong>rivatesüst<strong>ee</strong>mide näitajatele. Vastupidavusalade koormuste plan<strong>ee</strong>rimisel tuleks järgida järgmisi printsiipe:1. Võistlustulemust limit<strong>ee</strong>rivate organismi funktsionaalsete süst<strong>ee</strong>mide potentsiaali piiramatu kasv jateistejärguliste süst<strong>ee</strong>mide vastavusse viimine vastupidavusalade normide ja nõuetega.2. Tr<strong>ee</strong>ninguprotsessi pidevus koos koormuse ja puhkuse vaheldumisega. Nii näiteks on mitmed uuringudnäidanud, et ensüümide aktiivsus langeb kiiresti, kui tr<strong>ee</strong>ning katkestatakse. Tunduvalt lihtsam on pidevaltsäilitada ensüümide aktiivsust, kui seda uuesti <strong>ee</strong>lnenud tasemele tõsta.3. Organismi põhiliste süst<strong>ee</strong>mide maksimaalne mõjustamine, kusjuures plan<strong>ee</strong>ritakse hüppe line koormusetõus konkr<strong>ee</strong>tse organismi süst<strong>ee</strong>mi rõhutatud täiustamiseks. Plan<strong>ee</strong> rides üksikute süst<strong>ee</strong>mide maksimaalsetmõjustamist, ei ole samal ajal vastuvõetav koormuse järkjärgulisus ja lainelisus. Näiteks jalalihaste maksimaalsejõu aren damisel kasu tatakse kükke maksimaalse raskusega ning koormuse tõstmine on hüppeline. Viimaneon oluline ka juhul, kui näiteks ühel ja samal süst<strong>ee</strong>mil (näiteks jalalihastel) aren datakse mingil tr<strong>ee</strong>ninguetapilkaht omadust – jõudu ja vastupidavust. Mõlemat korra ga arendada ei ole otstarbekas. Jõu arendaminenõuab valguainevahetuse inten sii vistamist, spetsiaalset toitumist. Kui samal ajal arendada intensiivseltvastupidavust, mis nõuab suuri energ<strong>ee</strong>tilisi kulutusi, lähevad valgud mitte lihaste ehitus mater jaliks,vaid ka ümbertöötamiseks mehaaniliseks energiaks, soojuseks jne. Toimub võitlus energoplastilise reservi(energiavarude ja valkude ning aminohapete) pärast organismis, selle ümberjaotamine ja ühe või teisesüst<strong>ee</strong>mi <strong>ee</strong>listatud arengut ei saavutata.4. Eeltoodu vältimiseks on vaja ühel tr<strong>ee</strong>ningul ja mesotsüklis ajaliselt “lahutada” erinevate võimetearendamine, mis haaravad organismi üht ja sama süst<strong>ee</strong>mi ning kindlus tada ühe juhtiva liigutusliku võim<strong>ee</strong>esmärgipärane arendamine igas tsüklis.48
PEDAGOOGIKA5. Oluline on eristada tr<strong>ee</strong>ningu intensiivset osa. Selleks on vaja iga konkr<strong>ee</strong>tse sportlase jaoks leida tr<strong>ee</strong>ningukeskmine intensiivsus, mis jaotab tr<strong>ee</strong>ninguprotsessi taasta vaks ja intensiivseks osaks. Siit tuleb olulineprintsiip parimate sportlike tulemuste sõltuvusest tr<strong>ee</strong>ningu intensiivse osa intensiivsusest ja mahust.6. Tr<strong>ee</strong>ningtöö intensiivsuse hüppeline variatiivsus seisneb selles, et väh<strong>ee</strong>fektiivsest kesk mise intensiivsusegatööst nagu “hüpatakse üle” – vahelduvad kõrge ja madal inten siivsus. Rakendub põhimõte – kui töö, siis töö,kui puhkus, siis puhkus. Eriti oluli ne on s<strong>ee</strong> põhimõte tippsportlaste juures ja spetsiaalettevalmistuse etapil.R<strong>ee</strong>gel – kaks sammu edasi, üks samm tagasi – aitab kompens<strong>ee</strong>rida tipptasemel tr<strong>ee</strong>ningu “karmust” javõimaldab säilitada selle kõrget taset pikema aja jooksul.Spordialade tehnika õpetamisel lähtutakse üldlevinud didaktika printsiipidest, seostades n<strong>ee</strong>d sportlikutr<strong>ee</strong>ningu spetsiifikaga. Nendeks on:• teaduslikkus,• jõukohasus,• süstemaatilisus, teadlikkus ja aktiivsus,• näitlikkus,• omandamise kindlus,• grupiviisilise õpetamise ja individuaalse lähenemise ühtsus,• seos praktikaga,• tr<strong>ee</strong>neri juhtiv osa.TEADUSLIKKUSOrganis<strong>ee</strong>ritud õpetamine erineb stiihilisest õpetamisest selle poolest, et ta toetub teaduse andmetele,mitte ainult empiirilisele kogemusele. Õpetamine on üles ehitatud teadus likult põhjendatud metoodikale.Teaduslikkuse printsiibi realis<strong>ee</strong>rimine nõuab rea tingimuste täitmist:1. Õpilased peavad õpitavaid tegevusi vastu võtma tõelisel, mitte aga moonutatud kujul. Sageli, eritimassiõpetusel, antakse tunduv osa õppematerjalist lihtsustatud ja moonutatud kujul.2. Õpilased peavad tähelepanu keskendama liigutusliku ülesande olulistele tingimustele ja mõttele, omandamategevuse dünaamilise struktuuri ja ratsionaalse tegevuse tunnetused.3. Õpilased peavad olema võimelised vari<strong>ee</strong>rima liigutusi, kohandama neid vastavalt erinevatele tingmustele.4. Õpetamisel peaks kasutama korrektseid termineid, mitte žargooni.JÕUKOHASUSKõigi võrdsete tingimuste korral omandatakse õppematerjal paremini siis, kui s<strong>ee</strong> on õpilasele jõukohane. Juhulkui ta seda kehaliste võimete seisukohalt ei ole, on vaja kergendada tingimusi. Jõukohasus tehniliste oskusteseisukohalt nõuab arenenud lihastunnetust, pingutuse dos<strong>ee</strong>rimise oskust. Tegevuse jõukohasus väheneb siis,kui suureneb tõenäosus saada vigastus või trauma või katse ebaõnnestumine. Õppematerjali omandamine tulebplan<strong>ee</strong>rida kõrgeimale tasemele, mis on antud õpilaste kontingendile jõukohane. I ja II taseme puhul nõutakseainult m<strong>ee</strong>ldejätmist, jäljendamist, III ja IV taset iseloomustavad võime analüüsiks, üldistamiseks, iseseisvateotsustuste vastuvõtmiseks.SÜSTEMAATILISUSSüstemaatilisuse aluseks p<strong>ee</strong>takse regulaarsust ja järjestikkust. Süstemaatilisus määrab ka omandamisekindluse. Süstemaatilisus realis<strong>ee</strong>rub kõige näitlikumalt õppeprotsessi plan<strong>ee</strong>rimises, kus kasutataksedidaktilisi r<strong>ee</strong>gleid, nagu:1) tuntult tundmatule,2) kergemalt raskemale, lihtsalt k<strong>ee</strong>rulisemale,3) teadmiselt vilumusele – teadmine→ettekujutus→oskus→vilumus,4) põhiliselt detailidele,5) üksikult üldisele,6) üldiselt üksikule.49
PEDAGOOGIKATEADLIKKUS JA AKTIIVSUSInimese tegevuse aluseks on id<strong>ee</strong>, mõte ning mingi vajaduse rahuldamine. Enne kui vajadus saab tegevusealuseks, peab ta olema teadvustatud. Kaugeltki mitte alati ei ole vajadus õppida õppimise juhtivaks motiiviks.On oluline, et tr<strong>ee</strong>ner aitaks aktiivselt for m<strong>ee</strong> rida õpilase motivatsiooni. Õpilase aktiivsus määratakse sisemisteja väliste fakto ritega. Sisemised faktorid ongi kõige olulisemad õppimise motiivid. Motiivide täht sus muutubkoos vanusega. Esmalt rahuldatakse kõige aktuaalsemad vajadused, s<strong>ee</strong> järel vähemaktuaalsed.I astme vajadused – bioloogilised (<strong>ee</strong>lkõige liikumisvajadus).II astme vajadused – suhtlemine ja tunnetamine.III astme vajadused – kõlbelise iseloomuga sotsiaalsed vajadused.On vaja kindlustada liigutuslike ülesannete jõukohasus igale õpilasele. Ülesande k<strong>ee</strong>ru kus osutub siinjuuresaktiv<strong>ee</strong>rivaks faktoriks. Kerged ja ka mittetäidetavad ülesan ded alandavad õpilase aktiivsust, optimaalseltrasked aga stimul<strong>ee</strong>rivad. S<strong>ee</strong>ga võime rääkida ülesannete allasuruvast ja stimul<strong>ee</strong>rivast k<strong>ee</strong>rukusest.NÄITLIKKUSSageli arvatakse, et näitlikkus põhineb vaid vaatlusel. Ainult lihtsast vaatlusest aga ei piisa. Tehnikademonstratsiooniga peab kaasnema tr<strong>ee</strong>neri sõnaline kommentaar, milles rõhutatakse tehnika olulisi tunnuseid.Alguses võimaldab vaatlus fiks<strong>ee</strong>rida objek ti tervikuna, õpilane ei erista detaile. Hiljem, korduva vaatlusekäigus fiks<strong>ee</strong>ritakse tähelepanu tegevuse fragmentidele, edasiselt v<strong>ee</strong>lgi väiksematele detailidele. Parimmoodus oleks ettenäitamise seostamine videoga. Võiks järgida r<strong>ee</strong>glit: liigutusliku tegevuse väliselt kujutluselttema dünaamika kujutlusele. Oluline on, et tr<strong>ee</strong>neri selgitused oleksid kujundlikud.OMANDAMISE KINDLUSOmandamise kindlus tähendab seda, et õppematerjali õpitakse põhjalikult ja õpilane on alati võimeline sedataastama mälus ning kasutama seda nii õppe- kui ka praktilistel <strong>ee</strong>smärkidel. M<strong>ee</strong>ldejätmise efektiivsusmääratakse esmajoones materjali aktuaalsu sega. Kui on teadvustatud suunitlus m<strong>ee</strong>ldejätmisele, tõuseb sell<strong>ee</strong>fektiivsus oluliselt. M<strong>ee</strong>ldejätmisele on iseloomulikud kolm põhilist võtet:1) kordamine – nii motoorne kui ka ideomotoorne;2) kod<strong>ee</strong>rimine – s.o info viimine m<strong>ee</strong>ldejätmiseks mugavasse vormi (piltlikud kujundid, sõnad jne);3) m<strong>ee</strong>ldejäetav objekt püütakse seostada mingi teise hästituntud objektiga.M<strong>ee</strong>ldejätmise kvalit<strong>ee</strong>t sõltub paljuski informatsiooni saabumise kiirusest. Kui viimane ületab temaümbertöötamise tempo, jääb osa informatsiooni välja lühi aeg sest mälust ja järelikult ununeb. Omandamisekindlus peab garant<strong>ee</strong>rima tegevuse kvalit<strong>ee</strong>di ka ebasoodsates tingimustes, näiteks väsimuse tekkimisel.Sportlane peab õppima keskenduma ka k<strong>ee</strong>rulistes võistlustingimustes.GRUPIVIISILISE ÕPETAMISE JA INDIVIDUAALSE LÄHENEMISE ÜHTSUSInimene, kes tegeleb ükskõik missuguse tegevusega, on tundlik teiste inimeste juuresolekule. Lihtsaidliigutuslikke tegevusi õpitakse grupiviisiliselt paremini kui individu aal selt. K<strong>ee</strong>rukate liigutuslike tegevustepuhul halvendab osavõtjate arvu suurenemine tulemusi. Üldiselt on grupi tekke aluseks ühine <strong>ee</strong>smärk ja ühinetegevus selle saavuta mi seks. Teiseks iseloomulikuks tunnuseks on grupi juhitavus ja grupi liidri olemaolu.Grupi mõiste nõuab iga õpilase huvitatust kaaslase edust. S<strong>ee</strong>pärast on igati omal kohal kaaslaste aitamine,julgustamine, heatahtlik atmosfäär. Kindlasti tuleb arvestada õpi lase individuaalsust. Grupi nõudlikkus onmõõduks iga üksiku inimese nõud lik kusele.50
PEDAGOOGIKASEOS PRAKTIKAGAOn leitud, et õpetatavat ainet omandatakse paremini siis, kui on teada tema praktilise kasutamise vajadus.Et form<strong>ee</strong>ruks efektiivne ja kindel liigutusvilumus, tuleks selle kvalit<strong>ee</strong>ti hinnata praktilises tr<strong>ee</strong>ningu- võivõistlusolukorras.TREENERI JUHTIV OSAKõigis õpetamise operatsioonides realis<strong>ee</strong>rub tr<strong>ee</strong>neri juhtiv osa. Viimane ilmneb ka kõigi didaktika printsiipiderealis<strong>ee</strong>rimisel. Tr<strong>ee</strong>neri praktiliste tegevuste järjestus õpetamisprotsessis:1) määrab õpetamise <strong>ee</strong>smärgi,2) määrab õpetamise ülesanded,3) määrab ettevalmistuse lähtetaseme,4) määrab õpetamise etapid (algõpetus, süvendatud õpetus jt),5) määrab hindamise krit<strong>ee</strong>riumid,6) töötab välja õpetamise strat<strong>ee</strong>gia (tervik- ja osam<strong>ee</strong>tod, õpetamise järjekord jt),7) valmistab ette vajalikud tingimused õpetamiseks,8) valmistab ette õppevahendid ja inventari,9) juhib õppeprotsessi,10) hindab omandamise taset tervikuna ja elementide kaupa.Kordamisküsimused:1. Milliste üldpedagoogiliste printsiipidega puutute kokku igapäevases tr<strong>ee</strong>neritöös?2. Millised on erinevused ja sarnased jooned teadlikkuse ja teaduslikkuse printsiibil?3. Tooge näiteid variatiivsuse printsiibi rakendatavusest tr<strong>ee</strong>ningus.4. Püüdke eristada süstemaatilisuse ja süst<strong>ee</strong>msuse printsiipi.5. Kas vastuolu koormuse tõstmise järkjärgulisuse ja hüppelisuse vahel on vaja alati arvestada? Millised võiksidolla sellise vastuolu ületamise bioloogilised põhjendused?51
PEDAGOOGIKASPORDITEHNIKA ÕPETAMINE JA OMANDAMINESporditehnika all mõistetakse spordiharjutuse täitmise kõige efektiivsemat ja ratsionaal semat viisisaavutamaks maksimaalset efekti (sporditulemust). Spordiharjutuse õpeta misel ja omandamisel onotstarbekas jagada s<strong>ee</strong> osadeks, faasideks ja elementideks.Osad – peamised liigutuskombinatsioonid ja võtted, millest koosneb antud terviklik tegevus.Näiteks korvpallis püüdmine, põrgatamine, sööt, vise jt; ujumises start, distantsi läbimine,pööre, finiš; kaugushüppes hoojooks, ära tõuge, õhulend, maandumine; tõstmises start, tõmme,lõputõmme, allaiste jt.Faasid – osade mingid spetsiifilised detailid või alasüst<strong>ee</strong>mid.Näiteks ujumises lähenemine seinale, pööre, äratõuge, libisemine ja üleminek ujumisele.Elemendid – üksikute kehaosade liikumine.Spordiharjutuse tehnikas eristatakse:Peamised asendid ja liikumised – otstarbeka lähteasendi valimine, pingutusele <strong>ee</strong>lnev lihaste väljavenitamine,inertsi loomine kehale või selle üksikutele osadele.Lõppasend ja liikumised – säilitada keha püsiv asend pärast harjutuse sooritamist, liigutusülesande tervikliksooritamine.SPORDITEHNIKAT ISELOOMUSTAVAD:Stabiilsus – tehnika omandamise tase, mis võimaldab liigutust sooritada sarnaselt palju kordi olenemataväliskeskkonna mõjudest ja psüühilisest pingest.Standardsus – antud spordialale omaste tehnika põhiparam<strong>ee</strong>trite üldine omandamine.Variatiivsus – kõrvalekalded tehnika mõningatest põhiparam<strong>ee</strong>tritest, mis võimaldavad aga spordiharjutustedukalt sooritada.Individuaalsus – spordiharjutuse sooritamise reaalne viis, mille omapära määravad sportlase kehaehitus,kehalised võimed, kõrgema närvitegevuse tüüp jt.Kindlus – kõrgete sporditulemuste näitamine vastutusrikastel võistlustel.Stiil – tehniliste ja taktikaliste tegevuste püsivad iseärasused, mis on iseloomulikud antud sportlasele.PÕHIMÕISTED:Spordiharjutus – terviklik liigutustegevus kui võistlusvahend (-harjutus).Õpetamine – liigutustegevuste omandamisele, teadmiste hankimisele jm suunatud õpetaja ja õpilase ühistegevus.Omandamine – õpetamise tulemuse efekt.Õppimine – sportlase tegevus liigutuse õppimisel.Tehnika täiustamine – õpetamise kvalit<strong>ee</strong>di tõstmine, ratsionaalsemate bio mehaaniliste asendite otsimine, rütmimuutmine jt.Liigutusvilumus – hästiomandatud liigutustegevus, mida iseloomustavad teadlikkus (allumine tahtele), automaatsus(tahte vahelesekkumiseta), stabiilsus (kindlus väliskeskkonna tingimuste vastu) javariatiivsus e liikuvus (kohanemine erinevate tingimustega).52
PEDAGOOGIKAÕPPE-TREENINGUPROTSESSI PEAMISED ETAPID, EESMÄRGID JA TINGIMUSED1. Motivatsiooni kujundamine. Õpilased peavad tunnetama vajadust tr<strong>ee</strong>ningute, teadmiste ja oskusteomandamise järele. Neil on vajalik kujundada järgmised motiivid, millele toetutakse õppe-tr<strong>ee</strong>ninguprotsessisja mis parimal viisil soodustavad isiksuse arengut, äratavad huvi spordi vastu:• vahetult mõjutavad (huvitav õpetamine, m<strong>ee</strong>ldiv tr<strong>ee</strong>ner, näitlike ja tehniliste vahendite kasutamine jt);• perspektiivselt mõjutavad, mis on seotud sportliku tegevusega tulevikus (tr<strong>ee</strong>ningute jätkamise soov,<strong>ee</strong>smärgid, spordialase hariduse omandamine jt);• intellektuaalsed – vaimsed ja mõistuspärased (rahuldus tr<strong>ee</strong>ningtööst, k<strong>ee</strong>ruliste liigutusülesannetelahendamisest jt).3. Konkr<strong>ee</strong>tsete tr<strong>ee</strong>ninguülesannete püstitamine ja teadvustamine. Efektiivne tr<strong>ee</strong>ninguprotsessi juhtimin<strong>ee</strong>eldab sellist küsimuse püstitust, et s<strong>ee</strong> oleks konkr<strong>ee</strong>tne igale sportlasele. Vaja on, et sportlased tunnetak sidvastuolu oma teadmiste ja uute liigutusülesannete lahendamise vahel. Selle vastuolu likvid<strong>ee</strong>rimine <strong>ee</strong>ldabuute teadmiste omandamist, mis oma korda on intellektuaalsete motiivide arengu aluseks.4. Tunnetusliku tegevuse organis<strong>ee</strong>rimine, uue materjali vastuvõtmine (omandamine). Selleks võib kasutadaerinevaid teid:• tr<strong>ee</strong>ner ise tutvustab uut materjali ja uute tegevuste omandamise võimalusi ja teid,• probl<strong>ee</strong>mi püstitamise abil ergutab tr<strong>ee</strong>ner õpilasi tunnetuslike ja spordiülesannete lahendamisele,• organis<strong>ee</strong>rib õpilaste iseseisva tunnetusliku tegevuse.4. Tunnetuse lõpuleviimine ja teadmiste kinnistamine.Esialgu algab kinnistamine probl<strong>ee</strong>mi lahendamisest või uue materjali esita mise loogilisest plaanist.Kinnistamise edasises käigus tuleb uued teadmi sed lülitada uutesse seostesse, viia nad üle uude situatsiooni.Uued teadmised kinnistuvad ainult harjutamise (kordamise) käigus.5. Teadmiste, vilumuste ja oskuste kasutamine. Seda etappi iseloomustab noorsportlaste tegevuse suuriseseisvus. Peamisteks vormideks on tr<strong>ee</strong>nin gud, mängud ja võistlused. Oluline on teadmiste, oskuste javilumuste kasuta mine võistlustel.6. Noorsportlaste tegevuste tulemuste kontrollimine, enesekontrolli võime väljatöötamine neil. Kontrollimineon tagasisideprotsess, ilma milleta pole võimalik juhti da õppe-tr<strong>ee</strong>ningutöö käiku. Selle efektiivsusmääratakse palju tr<strong>ee</strong>neri pedagoogilise takti ja vaistuga. Tr<strong>ee</strong>neri ülesandeks ei ole mitte ainult õpetamisetulemuste välja selgi tamine, vaid ka kontroll protsessi enese üle. S<strong>ee</strong> on eriti k<strong>ee</strong>ruline, kuna teadmiste,oskuste ja vilumuste omandamine ei ole võimalik noorsportlaste enesekontrollita, ilma kriitilise suhtumisetaoma töö tulemustesse tr<strong>ee</strong>ningutel ja võistlustel.ÕPETAMISE ISELOOMPedagoogilise mõjutamise resultatiivsus sõltub tr<strong>ee</strong>ningusüst<strong>ee</strong>mi tehnilis-taktikaliste võtete, teadmiste,oskuste ja vilumuste sisust, organisatsioonist ja metoodikast. Peale toodu mõjustab pedagoogilist protsessi katr<strong>ee</strong>neri ise loom, psüühilised iseärasused, kogemus ja teadmised.Pedagoogilise protsessi efektiivsus sõltub sama palju noorsportlase aktiiv susest, tema teadlikust suhtumisesttegevusse.ÕPETAMISE VAHENDID JA MEETODIDPedagoogikas esinevad vahend ja m<strong>ee</strong>tod koos (ühtsena).Vahend – mis?M<strong>ee</strong>tod – kuidas?Vahenditeks on mitmesugused liigutustegevused (spordiharjutused, võimlemisharjutus, sportmängud jt).Kõiki liigutustegevusi koos nimetatakse spordipraktikas kehalisteks harjutusteks. Liigutustegevused kuiõppetr<strong>ee</strong>ninguülesannete lahendamise vahendid on oma tähtsuselt:peamised – enamasti oma valitud spordiala harjutus (kõrgushüpe, jooksjal jooksmine jne);abistavad – struktuurilt lihtsamad ettevalmistavad, juurdeviivad, spetsiaalsed, imit<strong>ee</strong>rivad jt harjutused(jooksjal jalgpall, jalgpalluril jooksmine jne).Õpetamise m<strong>ee</strong>tod spordis on harjutamise m<strong>ee</strong>tod – süstemaatiline ja sihi pä rane õpitava kordamine.Peamisteks harjutamise m<strong>ee</strong>toditeks on:kordusm<strong>ee</strong>tod – ühe ja sama tegevuse mitmekordne kordamine puhke pauside järel, mis kindlustavad optimaalsevalmisoleku järgnevaks tegevuseks;53
PEDAGOOGIKAtervikm<strong>ee</strong>tod – harjutuse õppimine ühtse tervikuna (kaugushüpe, odavise, tõstekangi rebimine);osam<strong>ee</strong>tod – tervikliku tegevuse jagamine osadeks (osad, faasid, elemendid), mis hõlbus tab harjutuse sooritamist,võimaldab vältida vigade kinnistumist ja vähendab jõukulu.Liigutusoskuste õpetamisel tuleb otsustada, kas õpetada oskust tervikuna või on s<strong>ee</strong> liiga komplits<strong>ee</strong>ritud. Millineon parim t<strong>ee</strong> tervikliku tegevuse jaga mi sel osadeks? Komplekssete tegevuste õppimine on kergem, kui tegevusedosadeks jagada. Nii aidatakse sportlasel vältida mitmeid raskusi, mida algajad kogevad komplekssete tegevustesooritamisel. Vähe seid oskusi saab õppida täpselt võistlustegevusele vastavates tingimustes. Õpetamise edukussõltub tr<strong>ee</strong>neri oskusest jagada liigutustegevus osadeks, moodustades pärast osade omandamist terviku.Osa- ja tervikm<strong>ee</strong>todi kasutamisel on võimalikud järgmised variandid:• osa-tervikm<strong>ee</strong>tod,• progress<strong>ee</strong>ruv osam<strong>ee</strong>tod,• kordav osam<strong>ee</strong>tod,• tervik-osa-tervikm<strong>ee</strong>tod,• tervikm<strong>ee</strong>tod.Osa-tervikm<strong>ee</strong>tod. S<strong>ee</strong> m<strong>ee</strong>tod <strong>ee</strong>ldab osade õppimist üksteise järel ja pärast nende omandamist ühendamisttervikuks. Osa-tervikm<strong>ee</strong>tod on kasulikum, kui osad ei ole tegevuses loogilises ja mõttelises järjestusesning neid on võimalik harjutada eraldi. Kui korvpalli defin<strong>ee</strong>rida kui terviktegevust, on mittejärjestikulisteksosadeks visketehnikad, m<strong>ee</strong>s-mehe-kaitse, põrgatamine jt.Progress<strong>ee</strong>ruv osam<strong>ee</strong>tod. Selle m<strong>ee</strong>todi kohaselt õpitakse üks osa, s<strong>ee</strong> järel teine. Nende omandamisel osadseostatakse ja harjutatakse kuni selgekssaamiseni. S<strong>ee</strong>järel õpitakse iseseisvalt kolmas osa. Pärast omandamistühen da takse s<strong>ee</strong> <strong>ee</strong>lmistega ja harjutatakse, kuni on selge. Progress<strong>ee</strong>ruv osa m<strong>ee</strong>tod on kasuliksiis, kui terviktegevuse osad on loogilises ja mõttelises järjestuses.Kordav osam<strong>ee</strong>tod. M<strong>ee</strong>tod seisneb ühe osa õppimises ja harjutamises, kuni s<strong>ee</strong> on omandatud. S<strong>ee</strong>järel seostatakses<strong>ee</strong> uue osaga ja õpitakse ning harjuta takse kuni omandamiseni. N<strong>ee</strong>d kaks osa seostataksekolmandaga ja õpitakse ning harjutatakse kuni omandamiseni. Olles omandanud kõik osad, jätkatakseterviktegevuse harjutamist. Kordav osam<strong>ee</strong>tod on progress<strong>ee</strong>ruva osam<strong>ee</strong>todi variant ja seda saab kasutadalihtsates olukordades.Tervik-osa-tervikm<strong>ee</strong>tod. S<strong>ee</strong> m<strong>ee</strong>tod <strong>ee</strong>ldab alguses õppimist tervikuna, s<strong>ee</strong>järel õppimist ja harjutamist osadena.Kui osad on õpitud, harjutatakse jälle tervikuna.Tervikm<strong>ee</strong>tod. Tervikm<strong>ee</strong>todit kasutades õpitakse ja harjutatakse tegevust tervikuna, kuni s<strong>ee</strong> on omandatud.Tervikm<strong>ee</strong>todit kasutatakse sagedamini liht sa te oskuste omandamisel või oskuste puhul, mida ei olevõimalik osadeks jagada. Näiteks start ujumises.Parima m<strong>ee</strong>todi valik. Puudub kindel r<strong>ee</strong>gel ühe või teise m<strong>ee</strong>todi <strong>ee</strong>listamise kohta. Õpetamisel on saavutatudedu eri m<strong>ee</strong>todite kasutamisega, mõnele sportlasele on sobi vam üks m<strong>ee</strong>tod, teisele teine. Parima m<strong>ee</strong>todivalimine antud olukorras on k<strong>ee</strong>ruline probl<strong>ee</strong>m ja sõltub paljudest faktoritest.Alustades õpetamist, küsige alati eneselt:• kas õpetada liigutustegevust tervikuna või on s<strong>ee</strong> liiga k<strong>ee</strong>ruline,• milline on parim t<strong>ee</strong> terviktegevuse jagamisel osadeks.Õpetamine tervikuna on parim, kui õpilased suudavad harjutust sooritada korrektselt ja ohutult. Kasutadesoskuse õpetamisel osam<strong>ee</strong>todit, tutvustage õpilas tele alati enne, kuidas seda tuleks sooritada tervikuna.Alustage harjutuse terviklikust demonstr<strong>ee</strong>rimisest, mis näitab, kuidas osad ühinevad tervikuks. Pärastdemonstr<strong>ee</strong>rimist jagage harjutus osadeks, mis hõlbustab selle õppimist. Osam<strong>ee</strong>todil on suurim väärtuskomplekssete oskuste omandamisel, mis koosnevad sõltumatutest osadest. Osad tuleb ühendada tervikunaniipea kui võimalik.VIGADE VÄLJASELGITAMINE JA PARANDAMINETeor<strong>ee</strong>tiline ja praktiline liigutustegevuse omandamine toimub kõigil juhtudel pideva vigade parandamisekaudu, et järk-järgult läheneda liigutustegevuse täpsele p<strong>ee</strong>geldusele teadvuses ja ideaalsele sooritamisele. S<strong>ee</strong>nõue kohustab spordiõpetajat tegelema vigade otsimisega, selgitama välja n<strong>ee</strong>d, mis kõige enam mõjutavadliigutusülesande täitmist, selgitama välja vigade tekkimise põhjused ja s<strong>ee</strong>järel valima vahendid ja m<strong>ee</strong>todidnende kõrvaldamiseks.54
PEDAGOOGIKASPORDITEHNIKA OMANDAMISE KEERUKUSTehnilise ettevalmistuse tagamine saavutatakse suurte raskustega. Uute liigutustegevuste omandamine nõuabinimeselt suurt psüühilist pinget, seda suuremat, mida k<strong>ee</strong>rulisema struktuuriga on õpitav tegevus ja midamitmekülgsemalt ja p<strong>ee</strong>nemalt ilmnevad selles inimese liigutusomadused.Kõige kõrgema kvalifikatsiooniga sportlased (eriti koordinatsiooniliselt k<strong>ee</strong>ru ka te alade esindajad) tunnevadkogu sporditegevuse kestel harva täielikku rahuldust liigu tuste täiuslikkusest. Kõrge kvalifikatsioonigasportlastel ei õnnestu tavaliselt pooled sooritused ja harva tunnetatakse täiuslikku sooritust. Kui õnnestub täpseltmääratleda õpitav (harjutus), mis täielikult vastab algaja sportlase võimetele ja huvidele, võiks põhimõtteliseltesineda juhus, kus õppimise protsessis vigu ei teki. Praktiliselt ei ole s<strong>ee</strong> aga võimalik. Koordinatsiooniliseltk<strong>ee</strong>rukate alade puhul on vead vältimatud ja teatud määral isegi kasulikud. On raske ette kujutada, kuidassportlane saavutab täiuslikkuse sporditehnikas, teadmata, mida tuleb selle sooritamisel vältida.Vead on ohtlikud sel juhul, kui nad jäävad avastamata ja parandamata. Harjutuse vigane sooritamine t<strong>ee</strong>nibõpetamise üldist <strong>ee</strong>smärki sel juhul, kui viga märgatakse ja õppija seda analüüsib.Vigadeks võib lugeda kõiki neid sporditehnika detaile, mis ei vasta sooritamisel antud spordi harjutusebiomehaanilisele ideaalstruktuurile. Kui juba päris alguses ei saavutata õiget tehnikat, võib s<strong>ee</strong> hiljem saadatakistuseks kõrgete spordi tulemuste saavutamisel. Siis tuleb varemõpitut hakata ümber õppima. Omandatuümber õppimine nõuab kestvat ja visa tööd ja annab sageli negatiivse tulemuse. Eriti sageli esineb sedatsüklilistes spordiharjutustes, kus katsed ümber teha vilumust, mis on aastate jooksul kinnistunud suurekorduste arvu tulemusena, viib kujunenud stereo tüübi lammutamisele. Uus liigutuse vorm ei ole võimelinekustutama varem omandatut. Kokkuvõttes tegevuse efektiivsus halveneb ega jäägi muud üle, kui pöördudamittetäiuslikuna tunduva vana juurde tagasi.Spordiharjutuse õpetamisel püüdke reastada vead tähtsuse järgi:• peamised, mis oluliselt mõjutavad liigutustegevuse tulemust ja võivad tekitada vigastusi;• tüüpilised, mis kõige sagedamini esinevad, tekivad liigutustegevuse õppimisel;• osalised, mis on teisejärgulised peamiste suhtes ja mõjutavad liigutustegevust vähe.Spordiharjutuste õppimisel ja omandamisel esinevate vigade põhjused võivad olla:• biomehaanilised (reaktiivjõudude esinemine, <strong>ee</strong>lmise alasüst<strong>ee</strong>mi viga, vale asend jt);• morfoloogilised (kehaehituslikud iseärasused, erutus- ja pidurdus prot sesside vaheldumine, kinest<strong>ee</strong>tilinetundlikkus jt);• füsioloogilised (füsioloogiliste funktsioonide madal tase);• sportlik-pedagoogilised (madal kehaliste võimete tase, vale õpetamise metoodika);• sportlik-psühholoogilised (spordivalmidus, motivatsioon);• keskkonnatingimused (libe spordiväljak, halb libisemine jt).OSKUSTE ANALÜÜS JA VIGADE PARANDAMINEÕpetaja (tr<strong>ee</strong>neri) üheks tähtsaimaks omaduseks on oskus analüüsida liigutuse sooritamist ja anda sedainformatsiooni edasi sportlasele. Iga sport lane sooritab liigutustegevust temale omasel viisil. Isegi sellistelspordialadel, kus sooritatakse kindlaksmääratud harjutusi (kohustuslikud programmid võimle mi ses,iluuisutamises jt), on igal sportlasel oma sooritusstiil. S<strong>ee</strong> t<strong>ee</strong>b soorituse analüüsi väga k<strong>ee</strong>rukaks. Tundesoskuste omandamise põhiprint siipe, peaks tr<strong>ee</strong>ner olema võimeline aitama parandada sportlase tehnikatvaatama ta individuaalsetele iseärasustele.Sporditehnika analüüsimisel tuleks lähtuda järgmistest soovitustest:• võrrelda sooritust korrektse tehnikaga,• parandamiseks valida välja üks viga korraga,• selgitada välja vea põhjus ja määrata selle parandamise t<strong>ee</strong>d.Vigade parandamisesse tuleb suhtuda alati positiivselt:• kiita pingutust ja korrektset sooritamist,• anda lihtne ja täpne korrig<strong>ee</strong>riv tagasiside,• teha kindlaks, kas korrig<strong>ee</strong>rivast tagasisidest saadi aru,• motiv<strong>ee</strong>rida sportlasi kasutama korrig<strong>ee</strong>rivat tagasisidet,• kasutada oma personaalset stiili ja suhtlemisoskust.55
PEDAGOOGIKAKOKKUVÕTE1. Liigutustegevuse omandamine toimub kõigil juhtudel vigade parandamise kaudu.2. Omandatu ümberõppimine nõuab pidevat harjutamist ja annab sageli nega tiivse tulemuse. Uue tehnikaomandamine <strong>ee</strong>ldab kogu motoorse programmi muutmist.3. Õpetamisel esinevad vead tuleb reastada tähtsuse järgi: peamised, tüüpilised ja osalised.4. Selgitada välja peamised vead, mis kõige enam mõjutavad liigutusülesande täitmist.5. Selgitada välja nende tekkimise põhjused, kõrvaldamise vahendid ja m<strong>ee</strong>todid.6. Vigade tekkimise põhjused võivad olla biomehaanilised, morfoloogilised, füsioloogilised, sportlikpedagoogilised,sportlik-psühholoogilised ja kesk konnast tingitud.7. Negatiivne suhtumine (iroonia, karistamine) vigade parandusse ei ole soovitav, sest rõhutab pingutus<strong>ee</strong>baõnnestumist.8. Positiivne lähenemine, mis käsitleb vigade esinemist kui normaalset nähtust oskuste omandamisel, rõhutabnende kaudu õppimist. Tuleb kasutada oma individuaalset stiili ja arvestada õpilaste individuaalseidiseärasusi.9. Enne konkr<strong>ee</strong>tse sportlase peamiste oskuste ümberkujundamise katset peaks tr<strong>ee</strong>ner olema võimelinepositiivselt vastama järgmistele küsimustele:• Kas sportlane on selleks võimeline?• Kas selleks on piisavalt aega?• Kas sportlasel on selleks motivatsioon?10. Ei tohi unustada, et kõik sportlased ei arene võrdselt.Kordamisküsimused:1. Millised on sporditehnikat iseloomustavad tunnused?2. Mis iseloomustab teie valitud spordiala tehnikat?3. Milliseid liigutustegevusi kasutate valitud spordiala tehnika omandamisel?4. Milliseid m<strong>ee</strong>todeid kasutate sporditehnika õpetamisel?5. Mis võib olla vigade tekkimise põhjuseks spordiharjutuste õppimisel ja omanda misel?56
PEDAGOOGIKAKEHALISE ETTEVALMISTUSE BAASKOMPONENDIDSportlase kehalise võimekuse aluse moodustavad võimed on jõud, kiirus ja vastupidavus. Nimetatudvõimete kombinatsioonid on aluseks nii üldisele kehalisele ettevalmistusele kui ka erialasele ehkspetsiaalsele kehalisele ettevalmistusele. Analüüsi lihtsustamiseks vaatleme iga nimetatud võimet eraldi.JÕUDJõud on võime lihaste kokkutõmbe abil ületada välist vastupanu. Jõuvõimete tasemest sõltuvad saavutusedpraktiliselt kõikidel spordialadel. Küll aga nõuab iga konkr<strong>ee</strong>tne spord iala erinevate jõuomaduste spetsiifilistarendamist ning erinevate jõuliikide vahe lisi erinevaid suhteid. Kuigi jõud on kompleksne kehaline võime,lähtutakse jõu tr<strong>ee</strong>ningul mingi konkr<strong>ee</strong>tse jõuliigi arendamisest.Tr<strong>ee</strong>ningumooduste parema konkretis<strong>ee</strong>rimise mõttes on otstarbekas kasutada järgmist jõuvõimete liigitust:1) lihasvastupidavus,2) jõuvastupidavus,3) põhijõud,4) maksimaalne jõud,5) kiire jõud,6) plahvatuslik jõud.Kõigi nimetatud jõuliikide arendamisel kasutatav lisaraskuse protsent, korduste arv s<strong>ee</strong>rias, puhkepausidepikkus, s<strong>ee</strong>riate arv, harjutuste arv, korduste koguarv, sooritustempo, tr<strong>ee</strong>ningu toime ja tr<strong>ee</strong>ningu põhilisedmoodused on toodud järgnevas tabelis.Kui jõutr<strong>ee</strong>ningut vaadelda püramiidina, siis selle aluse moodustavad energiatootmise suunit lusega vahendid(lihas- ja jõuvastupidavus) ja lihashüpertroofia suunitlusega jõu har jutused (põhijõud). Püramiidi tipu moodustavadnärviinnervatsiooni kõrget taset nõudvad jõuharjutused (maksimaalne, kiire ja plahvatuslik jõud). Kuilihas- ja jõu vastu pidavuse arendamine on baasiks jõutr<strong>ee</strong>ningule üldse, siis põhi- ja maksi maaljõud onbaasiks kiiruslikule jõule ehk kiirele ja plahvatuslikule jõule. Mitme külg sed ja kõrgetasemelised jõuvõimedomakorda loovad soodsad <strong>ee</strong>ldused kiiruse ja vastupidavuse efektiivseks väljaarendamiseks.Jõuharjutused jagunevad dünaamilisteks (ületavas ja järeleandvas režiimis toimuvateks) ja staatilisteks(isom<strong>ee</strong>trilised harjutused). Jõuharjutusi kasutatakse maksimaalse jõu ja võimsuse arendamiseks, jõuvastupidavuseparandamiseks, tugi-liikumis aparaadi üldiseks tugevdamiseks, kehaehituse parandamiseks, üksikutelihasgruppide tugev da miseks jne. Jõutr<strong>ee</strong>ningus kasutatakse järgmisi põhilisi vahendeid: jõuhar ju tusi tõstekangiga,hantlitega, harjutusi trenažööridel, hüppeharjutusi, harjutusi espand ri tega, partneri vastupanuga,harjutusi raskendatud tingimustes (näiteks jooks mägisel maastikul, lumes, liivas jm) jne.57
PEDAGOOGIKAKestusjõud Maksimaalne jõud Kiiruslik jõudTr<strong>ee</strong>ningu moodusedRingtr<strong>ee</strong>ningHarjutused lisa raskusega(lokaalsed harjut.)Harjutused lisa ras kusega,lokaalsed harjut.(ühesugused ras ku sed,püramiid)Harjutused lisa raskusega,lokaalsed harjut.,kontrastim<strong>ee</strong>todHarjutused lisaraskusega,lokaalsedharjutu sed, kontrastim<strong>ee</strong>tod,tõkkehüpped,paigalt hüpped, muudspetsiifili sed harjutusedHarjutused lisaraskusega,lokaalsedharjutu sed, tõkkehüpped,hooga hüpped,sügavushüppedTr<strong>ee</strong>ningu toimeAeroobne vastupidavus:lihaskude,aeglased kiud,kapillarisatsioonAnaeroobnevastupidavus(segarežiim):lihaskude, aeglasedja/või kiired kiudKontsentr. jõud:lihasmass, lihaskude,aeglasedja kiired kiud,hüpertoofiaKontsentriline jõud:tahtele alluv innervatsioonnärvisüst.kiire innerv.,innerv. kvalit<strong>ee</strong>tKiire innervats.elastsus, venitusrefleksiärakasutamineReflektoorneinnervats., reaktiivsus,hetkelinemaksim. jõudRahulikKiireAeglaneSooritustempoVõimalikultkiireMaksimaalneMaksimaalneKordustekoguarv500–1500300–600150–20020–60+ soojendus60–20050–150Harjutustearv5–88–10333–53–5S<strong>ee</strong>riatearv3–533–65–63–63–5Puhkepausid30”20–45”2–3’2–4’2–3’2–4’Kordusi s<strong>ee</strong>rias20–5010–204–121–36–10tsükliline
PEDAGOOGIKAJõutr<strong>ee</strong>ningu läbiviimisel, eriti kui on tegemist vähekogenud sportlastega, on ots tarbekas silmas pidada nnrusikar<strong>ee</strong>gleid.:• Jõudu ei tr<strong>ee</strong>nita kui tervikut, vaid kui üht konkr<strong>ee</strong>tset jõuliiki korraga.• Jõutr<strong>ee</strong>ningu püramiidi aluseks on energiatootmine (lihas- ja jõuvastupidavus) ja põhijõud, tipusinnervatsioon (maksimaalne, kiire ja plahvatuslik jõud).• Kui tr<strong>ee</strong>ningu <strong>ee</strong>smärk on tr<strong>ee</strong>nida spordialale iseloomulikku “liigutust”, on korduste arv 1–3, kui aga<strong>ee</strong>smärk on tr<strong>ee</strong>nida “lihast”, on korduste arv suurem.• Jõuharjutuste järjestamisel lähtutakse põhimõttest, et head koordinatsiooni ja plahvatuslikkust nõudvadharjutused sooritatakse esmalt, puhanuna.• Põhiharjutused sooritatakse enne abistavaid harjutusi.• Suuri lihasgruppe harjutatakse enne väikseid.• Dünaamilised, võimsuse tüüpi harjutused sooritatakse enne aeglasi harjutusi (näiteks kükid).• Kui <strong>ee</strong>smärk on lihasjõu arendamine, mitte hüpertroofia, on järjestus:1) rebimine,2) lamades surumine,3) kükk,4) hantlite “lennutamine”.• Väikesi lihasgruppe võib tr<strong>ee</strong>nida mitu korda päevas, keskmisi iga päev, suuri puhkepausiga 48 tundi.• Harjutuste valik algajatele:1) tugevdada kõiki lihasgruppe,2) tr<strong>ee</strong>nida kõhu- ja seljalihaseid kui esmavajalikke,3) sooritada liigutusi kogu ulatuses,4) “kolme aasta r<strong>ee</strong>gel” – spetsiifilisi jõuharjutusi kangiga (näiteks kükid) teha ainult pärast kolmeaastastüldist ettevalmistust.• Kasutada venitusharjutusi jõutr<strong>ee</strong>ningu käigus.• Jälgida õiget tõstetehnikat.• Vigastuste vältimiseks:1) teha korralik soojendus,2) raskustega mitte üle dos<strong>ee</strong>rida,3) kindlustada julgestus maksimaalsete harjutuste sooritamisel,4) rõhutada lihaste harmoonilist arendamist,5) kasutada tõstevöösid ja polstreid.• Jõutr<strong>ee</strong>ningu koormusi on vaja vari<strong>ee</strong>rida päevast päeva ja tsüklist tsüklisse.• Kui valida viis kõige olulisemat lihasgruppi, siis n<strong>ee</strong>d oleksid: kõhulihased, selja sirutajad, jala sirutajad,käe sirutajad ja suur rinnalihas. Kui valida ainult kaks jõutesti, siis n<strong>ee</strong>d võiksid olla jõutõus kangile koostoengusse minekuga ja kükid ühel jalal.• Jõuharjutuste sooritamisel võib kasutada super-, tri- ja gigants<strong>ee</strong>riaid.KIIRUSKiirus on võime sooritada liigutust või liikumist lühikese ajaga. Kehaliste harjutuste sooritamisel puututaks<strong>ee</strong>elkõige kokku kiirusvõimete kompleksse rakendamisega. S<strong>ee</strong>pärast tundub olulisem terviklike liigutusliketegevuste kiirus, mitte kiiruse aval du mise elementaarsete vormide (reaktsioonikiirus, üksikliigutuse kiirus,liigutuste sage dus) tase. Kiiruse elementaarsed vormid on aga suhteliselt iseseisvad ja kiirus võimete ülekanneküllaltki piiratud. Näiteks võib küll omada head reaktsiooni ehk rea g<strong>ee</strong> rimiskiirust, kuid madalat liigutustesagedust. Hea stardikiirendus ei pruugi tagada kiirusliku vastupidavuse kõrget taset ja vastupidi.Et kiirustr<strong>ee</strong>ning oleks efektiivne, peab konkretis<strong>ee</strong>rima ka arendatava kiiruse liigid:1) reaktsioonikiirus,2) lähtekiirendus,3) maksimaalne kiirus,4) kiiruslik vastupidavus.59
PEDAGOOGIKASõltuvalt ühe või mitme kiiruseliigi samaaegsest arendamisest võime rääkida kiirusvõimete diferents<strong>ee</strong>ritudvõi integraalsest täiustamisest. Tulemuslikkus kiirustr<strong>ee</strong>nin gus sõltub kahe samaaegselt rakenduva faktorikoosmõjust: võimalikult efektiivsest tr<strong>ee</strong> ningust ja soodsatest gen<strong>ee</strong>tilistest <strong>ee</strong>ldustest (kõrgest kiiretelihaskiudude prot sen dist lihastes). Asjata ei ole levinud ütlus, et näiteks heaks kiirjooksjaks sünnitakse.Samas ei tohi unustada kiirusvõimete tr<strong>ee</strong>nitavust, eriti aga optimaalseid eaperioode üksi kute kiirusvõimetearendamiseks. Nii on üldtuntud liigutuste maksimaalse sage duse parimad arendamisvõimalused laps<strong>ee</strong>as.Juba enne pubert<strong>ee</strong>diaegset kasvuspurti tuleb omandada liigutuste hea tehnika ja saavutada kõrgekoordinatsiooniline valmi dus. Pärast pubert<strong>ee</strong>diiga on soodsa hormonaalse fooni tõttu võimalik maksimaalseja kiirus liku jõu arendamise kaudu positiivselt mõjustada kiirusvõimete arengut. Jõutr<strong>ee</strong>ningus on vaja jälgidalihaste (painutajate ja sirutajate) tasakaalustatud arengut.Reie tagapinnalihaste rebestus sprinteritel on kõige sagedamini tingitud nende nõrkusest võrreldesreie <strong>ee</strong>spinnalihastega. Erilist rõhku on vaja pöörata lihaselastsusele, võimele efektiivselt ära kasutadaelastsusenergiat. S<strong>ee</strong> põhineb tuntud füsioloogilisel seadus pärasusel, et optimaalselt venitatud lihas on võimelinekiiremaks kokkutõmbeks. Lihaselastsuse arendamise kõige paremateks vahenditeks on mitmesugusedhüppe- ja hüplemisharjutused.Optimaalne harjutuste järjestus kiirusharjutuste läbiviimisel:1) tehnikaharjutused,2) maksimaalse kiiruse harjutused,3) jõuharjutused,4) kiirusliku vastupidavuse harjutused,5) vastupidavusharjutused.Kõige üldisemad põhimõtted maksimaalse kiiruse arendamisel:• intensiivsus 95–100% maksimaalsest,• kestus kuni 10 sek (näiteks lõigud pikkusega kuni 80 m),• spetsiifilisus (vastavus konkr<strong>ee</strong>tse spordiala nõuetele),• ärritajate vahelduvus (kiiruste vari<strong>ee</strong>rimine),• suhteliselt pikad taastumispausid (pulsi taastumine 90–100 löögile minutis),• tahtejõu kontsentratsioon,• soorituse tehniline kvalit<strong>ee</strong>t, lõdvestatus (kramplikkuse vältimine).Aastases tr<strong>ee</strong>ningus kasutatav tr<strong>ee</strong>ninguvahendite põhimõtteline järjestus (aktsentide asetus) võiks ollajärgmine: baastr<strong>ee</strong>ning → submaksimaalne kiiruslik vastupidavus → maksimaalne kiiruslik vastupidavus →maksimaalne kiirus → võistlemine.Kiirusvõimete arendamisel võiks lähtuda järgmistest rusikar<strong>ee</strong>glitest:• Sporditr<strong>ee</strong>ningus ei tohi kiirust võtta kui isol<strong>ee</strong>ritud, “puhast” võimet, kiirus on ainult üks komponentkomplekssest kehalisest võimekusest.• Kiirustr<strong>ee</strong>ning on r<strong>ee</strong>glina suunatud kiiruse ühe kindla komponendi arendamiseks, mitte kiiruse kuiühtse terviku arendamiseks.• Kiirust mõjutavad väga paljud faktorid, mille hulgas peaajul on äärmiselt suur osa.• Liigutuste tehnika ja koordinatsioonilised võimed omavad olulist tähtsust.• Maksimaalne jõud ja kiiruslik jõud omavad positiivset efekti kiirusele.• Lihaste tasakaalustamatus viib kiiruse märgatavatele kadudele.• Kõrge lihaselastsuse tase optim<strong>ee</strong>rib lihaste arengut ja parandab kiirust.• Kiirustr<strong>ee</strong>ningul on kvalit<strong>ee</strong>t tähtsam kui kvantit<strong>ee</strong>t.• Erialast kiirust tr<strong>ee</strong>nitakse ainult läbi erialaspetsiifiliste harjutuste.• Kiirusharjutused, mida sooritatakse submaksimaalse kiirusega, kindlustavad submaksimaalse, mittemaksimaalse kiiruse arengu.• Sportlased on tõeliselt kiired vaid siis, kui nad suudavad kasutada kõrgeid ja äärmiselt kõrgeid kiirusi,st kui nad suudavad kontrollida ja tunnetada liigutusi samamoodi, nagu nad tunnetavad kiiruse vari<strong>ee</strong>rimisi.• Liigutuste sageduse tr<strong>ee</strong>nimiseks on parim lapseiga.• Kiiruslikku vastupidavust ja maksimaalset kiirust ei arendata samaaegselt.• Kiirustr<strong>ee</strong>ningu aluseks sobib seitsmeastmelise kiirustr<strong>ee</strong>ningu mudel.• Kiirustr<strong>ee</strong>ningu edukus sõltub väga palju gen<strong>ee</strong>tilistest <strong>ee</strong>ldustest.60
PEDAGOOGIKAVASTUPIDAVUSVastupidavus on võime kestva tegevuse säilitamiseks vajalikul tasemel. Hea vastupidavuse tase on vajalikpea kõigil spordialadel, et kindlustada kõrget töövõime taset, head tervislikku seisundit, kiiret taastumisttr<strong>ee</strong>ningutest ja võist lustest.Tavaliselt jaotatakse vastupidavus üldiseks ja erialaseks ehk spetsiaalseks vastupidavuseks. Üldinevastupidavus on võime kestvalt sooritada mõõduka intensiivsusega lihastööd. Spetsiaalne vastupidavuson võime efektiivselt sooritada lihastööd ja taluda väsimust spetsiifilistes võistlus- ja tr<strong>ee</strong>ningutingimustes.Küllaltki levinud on vastupidavuse liigitamine energ<strong>ee</strong>tiliste krit<strong>ee</strong>riumite põhjal:• aeroobne vastupidavus,• aeroobne-anaeroobne ehk segarežiimi vastupidavus,• anaeroobne (laktaatne ja alaktaatne) vastupidavus.Energ<strong>ee</strong>tiliste protsesside iseloomustusAegSubstraadidEnergia tootmineSisselülitumineMaksimaalnetoimeÜldinekestusEfektiivsusekrit<strong>ee</strong>riumidAeroobneRasvad,glükog<strong>ee</strong>n,glükoos1 min 5–10 minMitmeidtundeVO2 max,anaeroobnelävi, aeroobneläviGlükolüütilin<strong>ee</strong> laktaatneGlükog<strong>ee</strong>n,glükoos10–15 sek 40–80 sekKuni 15minVere laktaadikontsentratsioonAnaeroobnealaktaatneATP, KP Koheselt 3–7 sek 15–20 sekKreatiinikontsentratsioonveresKindlasti peaks m<strong>ee</strong>les pidama, et konkr<strong>ee</strong>tsete sportlike pingutuste ajal toimivad kõik energiatootmiseprotsessid, erinev on vaid nende osakaal. Nii on näiteks 100 m jooksudistantsi maksimaalse kiirusega läbimiselenergiatootmises ülekaalus kreatiinfosfaadi (KP) mehhanism ja anaeroobne glükogenolüüs, maratonijooksus ondomin<strong>ee</strong>riv rasvaainevahetus ja glükog<strong>ee</strong>ni aeroobne lagundamine.Lähtudes energ<strong>ee</strong>tilistest krit<strong>ee</strong>riumidest ja nende arendamiseks kasutatavatest tr<strong>ee</strong> nin gu vahenditest, onotstarbekas kasutada alljärgnevat vastupidavuse liigitust:1) põhi- ehk baasvastupidavus – vastupidavus aeroobse läve tasemel,2) tempovastupidavus – vastupidavus anaeroobse läve tasemel,3) maksimaalne vastupidavus – vastupidavus maksimaalse O 2tarbimise (VO 2max) tasemel,4) laktaatne kiiruslik vastupidavus – laktaadi maksimaalse tootmise ja laktaadi talumise võimekusetõstmiseks suunatud vastupidavustr<strong>ee</strong>ning,5) alaktaatne kiiruslik vastupidavus – kreatiinfosfaadi mehhanismil põhinev lühiajaline kiiruslik vastupidavus.Vastupidavuse arendamise üheks võtmeküsimuseks on aeroobse töövõime baasi loomine, aeroobse ja anaeroobseläve kiiruste järkjärguline tõstmine. Selle protsessi eduku sele aitab kaasa lävikiiruste olemuse mõistmine ningarvestamine tr<strong>ee</strong>ningute läbi viimisel. Vastupidavusalade tr<strong>ee</strong>ninguvahendite klassifits<strong>ee</strong>rimisel kasutatakseviit intensiivsuse tsooni:• taastav (pulss kuni 140 lööki/min),• arendav (pulss kuni 160 lööki/min),• ekstensiivne (pulss 160–180 lööki/min),• intensiivne (pulss maksimaalse lähedane, laktaat tõuseb 15–20 mmol/l),• maksimaalne (maksimaalne kiirus või võimsus, kestus mitte üle 15 sek).61
PEDAGOOGIKAKui esimese kahe intensiivsuse tsooni puhul on ülekaalus kestusm<strong>ee</strong>tod, siis kolm järgmist toetuvad enamvahelduvm<strong>ee</strong>toditele (intervall- ja kordusm<strong>ee</strong>tod, fartlek). Ülemine kul kestusm<strong>ee</strong>todilt intensiivsematelelõigutr<strong>ee</strong>ningutele kasutatakse eksten siivset intervalltr<strong>ee</strong>ningut, mille ajal südame löögisagedus on 170±10lööki/min.Ka vastupidavustr<strong>ee</strong>ningu läbiviimisel on otstarbekas lähtuda nn rusikar<strong>ee</strong>glitest, kuid arvestada s<strong>ee</strong>juures, etkeskmised pulsi ja vere laktaadi kontsentratsiooni andmed on suundaandvad ja nõuavad individualis<strong>ee</strong>rimist,lähtudes sportlase vanusest, soost, kvalifikatsioonist, tr<strong>ee</strong>ningutingimustest jpm faktoritest.VASTUPIDAVUSE “RUSIKAREEGLID”• Vastupidavust ei tr<strong>ee</strong>nita kui ühtset tervikut, vaid kui mingit konkr<strong>ee</strong>tset vastupidavuse liiki.• Kaasaegne vastupidavuse kui võime liigitus bas<strong>ee</strong>rub energ<strong>ee</strong>tiliste protsesside arvestamisel – aeroobsedja anaeroobsed (laktaatsed ja alaktaatsed).• Aeroobse vastupidavuse baasiks on aeroobse ja anaeroobse läve vastupidavus.• Vastupidavustegevus aeroobse läve tasemel toimub pulsisagedusel 150 lööki/ min, vere laktaadi kontsentratsioon~ 2 mmol/ l, tegevus on pikka aega kestev (1–3 tundi).• Vastupidavustegevus anaeroobse läve tasemel toimub pulsisagedusel 160–170 lööki minutis, verelaktaadi kontsentratsioon ~4 mmol/ l, tegevuse kestus 20–50 min ja selle ajal on võimalik juttu ajada.• Vastupidavustr<strong>ee</strong>ningu intensiivsemad tr<strong>ee</strong>ninguvahendid on maksimaalse O 2tarbimise tasemel,glükolüüsi ja kreatiinfosfaadi energial põhinevad harjutused.• Üleminekuks kestusm<strong>ee</strong>todilt intensiivsetele lõigutr<strong>ee</strong>ningutele kasutatakse ekstensiivset intervalltr<strong>ee</strong>ningut.• Tr<strong>ee</strong>ninguvahendite pikaajalisema kasutamise põhimõtteline järjestus: aeroobne lävi → anaeroobnelävi → maksimaalne O 2tarbimine → anaeroobne laktaatne võimekus → alaktaatne võimekus.• Aeroobse ja anaeroobse läve kiiruste tõusule aitab kaasa lihas- ja jõuvastupidavuse harjutuste kasutamine.• Mida kõrgem on aeroobse töövõime ja lihasvastupidavuse baas, seda kõrgemale saab viia spetsiaalsetöövõime, kasutades intensiivseid tr<strong>ee</strong>ninguvahendeid.Kordamisküsimused:1. Kuidas liigitatakse jõud, kiirus ja vastupidavus?2. Millised jõuliigid on jõuvõimete arendamisel baasiks?3. Püüdke põhjendada kõige üldisemaid nõudeid maksimaalse kiiruse arendamisel.4. Miks peab tr<strong>ee</strong>ner tundma energiaga kindlustamise protsesse vastupidavuse erine vate liikide arendamisel?5. Millised lihasjõu liigid aitavad otseselt kaasa maksimaalse kiiruse ja millised aeroobse töövõime baasiloomisel?62
PSÜHHOLOOGIASPORDIPSÜHHOLOOGIA OLEMUS JA VAJALIKKUSKAKS ERINEVAT SUHTUMIST SPORTLASTESSEJA KAKS ERINEVAT TEED SPORTLASTE ENESETEOSTUSESTippsport kui m<strong>ee</strong>lelahutusäri üks vorme liigub üha kiiremini suunas, kus inimese võimeid müüaksevahendeid valimata. Kahjuks hinnatakse tr<strong>ee</strong>nerite edukust sageli peamiselt n-ö punktide kiire tootmisealusel, mitte selle järgi, kuidas ta oskab oma teadmisi ja tegevust suunata inimese kui suurima väärtusearendamisele ja avamisele.SPORDIPSÜHHOLOOGIA EESMÄRKSpordipsühholoogia tegeleb ühest küljest psühholoogiliste teguritega, mis mõjutavad spordi harrastamist ningsportlikku sooritust ja tr<strong>ee</strong>nimist, ning teisest küljest spordi harrastamisest ning sooritusest ja tr<strong>ee</strong>nimisesttulenevate psühholoogiliste mõjudega.Spordipsühholoogia <strong>ee</strong>smärgiks on tagada isiksuse areng, täiustades spordipsühholoogiliste kompetentsidegatr<strong>ee</strong>ningu- ja võistlusprotsessi. Spordipsühholoogid ei tegele mitte ainult tippsportlaste arendamisega, vaid kalaste, eakate, erivajadustega inimeste ning tavaliste täiskasvanute elukvalit<strong>ee</strong>di tõstmisega kehalise tegevuse läbi.Spordipsühholoogide ülesanded:1. Nõustamine (tabel 1). Nõustatakse niihästi sportlasi ja spordi harrastajaid individuaalselt kui ka terveidvõistkondi. Nõustamise <strong>ee</strong>smärgiks on õpetada tr<strong>ee</strong>ningu ja võistluse optimaalseks sooritamiseks vajalikkepsühholoogilisi oskusi, näiteks keskendumisoskust, emotsioonide regul<strong>ee</strong>rimist, süstemaatilist <strong>ee</strong>smärkidepüstitamist, enesekindluse suurendamist jne. Spordipsühholoog võib tegutseda nn psüühikatr<strong>ee</strong>nerina:psühholoogilise tr<strong>ee</strong>ningu <strong>ee</strong>smärk on õppida järjekindlalt looma ideaalset vaimset seisundit, mis vabastakskehaliste oskuste rakendamise potentsiaali ja lubaks sportlastel teha oma parim võimalik sooritus.2. Teadustöö. Spordipsühholoogide oskused pärinevad teaduslike m<strong>ee</strong>toditega välja selgitatud teadmistest.Neid teadmisi loovad ülikoolides töötavad spordipsühholoogid, kes uurivad sportlasi, spordi harrastajaid,võistkondi ja tr<strong>ee</strong>nereid.3. Akad<strong>ee</strong>milised loengud. Spordipsühholoogid annavad oma teadmisi edasi ka üliõpilasi õpetades, levinumadt<strong>ee</strong>mad on spordipsühholoogia rakendusvõimalused, spordi harrastamise psühholoogia, liigutusõpetusjms.Sportlastesse suhtumise kaks erinevat lähenemist:1. Sportlane kui vahend. Sageli käsitatakse sportlast vahendina mingi <strong>ee</strong>smärgi realis<strong>ee</strong>rimisel, näitekson totalitaarsed riigid rakendanud sportlasi oma ideoloogia propagandavankri ette. Sama põhimõtetrakendatakse aga igal tasandil, ka näiteks kooli või maakonna esindusvõistkonda ette valmistades.2. Sportlane kui indiviid. Teine lähenemine on kantud spordipsühholoogia <strong>ee</strong>smärgist tagada konkr<strong>ee</strong>tseindiviidi tervis ja rahulolu spordi tegemise läbi, olgu tegu tippatl<strong>ee</strong>di või harrastussportlasega. Sportlasttr<strong>ee</strong>nitakse mitte ainult võitmise <strong>ee</strong>smärgiga, vaid selleks, et realis<strong>ee</strong>rida temas peituv potentsiaal (mis eipruugi olla vähem kui OMi kuld).63
PSÜHHOLOOGIATabel 1. Kaks t<strong>ee</strong>d spordipsühholoogilises nõustamises“TULEKAHJUDE KUSTUTAMINE”(Sportlane kui vahend)Probl<strong>ee</strong>mid, mis tekivad võistlusperioodil, nt:• läbipõlemine ja ületr<strong>ee</strong>ning,• traumade spordipsühholoogiline aspekt,• toitumisega seotud psühholoogilised aspektid,• dopinguga seotud psühholoogilised aspektid,• agressiivsusega kaasnevad aspektid,• relaksatsiooni m<strong>ee</strong>todid• jpt“TULEKAHJUDE VÄLTIMINE”(Sportlane kui indiviid)Spordipsühholoogiliste kompetentside pidevomandamineSpordipsühholoogia teooria annab tr<strong>ee</strong>neritele valiku kahe suuna vahel: liikuda edasi kas “ükskõik mishinnaga” või kujundada hoiakuid, mis arvestavad sportlase tervisega, sealhulgas ka psüühilise tervisega.Vastavate hoiakute kujunemist seletavad “Vajaduste saavutusteooria” (Atkinson, 1974) mõisted.Vajaduste saavutusteooria võimaldab viie kategooria abil (sisemine hoiak, väline tegevus, käitumiskalduvus,emotsiooni suund, eneseteostus / suhtumine võistlemisse) iseloomustada ja samaaegselt ka eristada kahtehoiakut sportlikus eneseteostuses:1. Sportimine on seotud hirmuga kaotuste <strong>ee</strong>s.2. Sportimine tähendab võimetest lähtuva <strong>ee</strong>smärkide struktuuri loomist, mis avab inimeses peituvapotentsiaali, aidates sellega kaasa igaühe eneseteostusele. Õiged hoiakud ja <strong>ee</strong>smärkide struktuur ont<strong>ee</strong> tippsaavutustele, mille abil on võimalik vältida ebaõnnestumistest tulenevaid psühhotraumasid,spordist loobumist, psüühilise tervise ebastabiilsust pärast tippsporti (joonis 1).VAJADUSTE SAAVUTUSTEOORIA• Sisemine hoiak saab kujuneda kahel moel – on põhimõtteline erinevus, kas mõtted on suunatud edusaavutamisele ja enda võimete arendamisele või kaotuste vältimisele. Ühel juhul on liikumapanevaksjõuks soov leida endas olevad <strong>ee</strong>ldused ja neid arendada, teisel juhul sunnib tr<strong>ee</strong>nima hirm kaotust<strong>ee</strong>es, andmata endale aru oma võimetest. Edu saavutamisele suunatud sisemine hoiak rajaneb sooritusesttekkival rahulolutundel, selle aluseks on soov tunda uhkust oma arengu ja tulemuste üle. Ebaeduvältimisele suunatud sisemine hoiak põhineb ebaedust tuleneva häbi vältimise motiivil – inimene t<strong>ee</strong>bkõik selleks, et mitte tunda kaotuse või ebaõnnestumisega kaasnevaid ebam<strong>ee</strong>ldivaid emotsioone.• Väline tegevus tähendab ettevalmistuse aspektist olulisima momendina tr<strong>ee</strong>ningum<strong>ee</strong>todi valikut.Üheks t<strong>ee</strong>ks on kasutada oma võimete arendamiseks tunnustatud metoodikaid. Teiseks võimalusekson sunniviisilisele ja kohustuslikule mõtestamata rügamisele sundimine.• Käitumiskalduvus ilmneb selles, et üks t<strong>ee</strong> tagab esinemise ja võistlemise oma oskuste kontrollimiseksja enda võimete näitamiseks. Kui sellega kaasneb edu, liigutakse järelikult õiges suunas. Teine t<strong>ee</strong> viibolukorrani, et tõsine esinemis- ja võistlemissoov tekib üldjuhul ainult siis, kui on ilmne võimalus edusaavutada. S<strong>ee</strong>ga, esimesel juhul avaldub käitumiskalduvus sportlase püüdes end proovile panna javäljakutsetele vastata. Teisel juhul ollakse võistlemiseks motiv<strong>ee</strong>ritud vaid tingimustes, kus ebaedukogemise tõenäosus on väike.• Emotsiooni suund viitab juba väljakujunenud emotsionaalsele suundumusele. Kui ühte t<strong>ee</strong>d pidi arenedeson tulemuseks positiivsed emotsioonid võidu korral ja suhteline neutraalsus kaotuste korral,siis teist t<strong>ee</strong>d pidi liikudes jääb domin<strong>ee</strong>rima alaväärsustunne saadud kaotustest ning tulemusenarõõmustatakse lõpuks ainult selle üle, kui ei kaotatud, ja võitude korral on positiivne emotsioon justkuisummutatud; teiste sõnadega – ei osata enam võitude üle rõõmustada, pigemini tunnetatakse sedaneutraalse (loomulikult mitte halva) üllatusena.• Eneseteostuse kategooria iseloomustab hoiakuid võistlemise suhtes. Üheks suunaks on uute väljakutseteotsimine, mille juures läbipõlemine on üldjuhul välistatud. Teisel juhul jõutakse selliste seisunditeni,mis takistavad maksimaalsete tulemuste saavutamist liigse rambipalaviku ja võistlustel läbipõlemisepärast, mille tulemusena kaldutakse lõppkokkuvõttes loobuma juba enne oma võimete lõplikku väljaarendamist.64
PSÜHHOLOOGIAJoonis 1. Kaks erinevat suhtumist, mis kestvalt toimides muudavad inimese psüühilisi protsesseNende sportlase tegevust juhtiva viie kategooria koondpilt aitab tr<strong>ee</strong>neril mõista ja suunata sportlase arengut.Ühest küljest, kui sportlasel on sisemine hoiak suunatud ebaedu vältimisele, kui tr<strong>ee</strong>ning on sunniviisiline,sportlasele jääb harjutuste <strong>ee</strong>smärk häguseks, käitumist juhib ainult soov teistest parem olla ja/või rõõmukogetakse vaid siis, kui halvasti ei läinud, on tagajärjeks suurema tõenäosusega ebaõnnestumised, kuna kiputaksevältima väljakutseid ega julgeta riskida. Ebaõnnestumise hirmu foonil suureneb psüühilise läbipõlemise ja kasporditraumade risk. Teine ja soodsamate väljavaadetega võimalus sportlast tr<strong>ee</strong>nida <strong>ee</strong>ldab seda, et sportlasesisemine hoiak on suunatud edu saavutamisele. Siinkohal on oluline märkida, et edu ei tähenda mitte tingimatavõitu, vaid is<strong>ee</strong>nda tulemuste paranemist, individuaalset arengut. Lisaks edu saavutamise motiivile on olulisedv<strong>ee</strong>l võimetele vastava tr<strong>ee</strong>ningumetoodika rakendamine, käitumises kalduvus end proovile panna ja omaoskusi kontrollida (mitte tingimata võita) ka võrdsete ja tugevamate vastastega võisteldes, edust positiivsetetunnete ammutamine ja ebaedu rahulik käsitlemine õppimisvõimalusena. Viimane t<strong>ee</strong> tagab suurematõenäosusega sportlase psüühilise stabiilsuse, võimaldades tal realis<strong>ee</strong>rida oma kehalised võimed ja oskusedning saavutada spordipsühholoogia <strong>ee</strong>smärk – inimese heaolu spordi läbi.Kordamisküsimused:1. Kirjeldage spordipsühholoogia <strong>ee</strong>smärke.2. Nimetage ja iseloomustage spordipsühholoogide tegevusvaldkondi.3. Milles seisneb kaotuse vältimisele ja edu saavutamisele suunatud sisemiste hoiakute vaheline erinevus?4. Miks on oluline hoida ära ebaõnnestumise hirmu?65
PSÜHHOLOOGIAMOTIVATSIOONArgiteadvuse tasandil on leitud palju erinevaid põhjuseid ja motiive spordiga tegelemiseks. Kõik n<strong>ee</strong>dpõhjused kuuluvad aga jäämäe nähtavasse ossa.Jäämäe nähtamatu osa sisaldab evolutsiooni ajalugu. Kogu evolutsiooni jooksul on ellujäämise nimeljust kehalise tegevuse abil tagatud pidev kohanemine keskkonnaga, seda nii otseses kui ka kaudsestähenduses. Otsese mõju all mõistetakse kehalist tegevust selle sõna otseses tähenduses, kehalist “võitlust“ja “põgenemist“ ellujäämise nimel. Kaudse mõju all mõistetakse aju struktuuride arengut tänu motoorsesttegevusest tekkivatele muutustele aju füsioloogias ja anatoomias.S<strong>ee</strong>ga, lähtudes evolutsioonist kui arenguprintsiibist, on kehaline aktiivsus oma põhiolemuslikustähenduses vajalik kohanemiseks keskkonnaga selleks, et liik säiliks.Samuti on keskkonnaga kohanemise vajadusest välja kujunenud teadvustamata ja teadvustatudreg u lat sioo n i -meh h a n i sm id keh a l i s e a kt i ivsu s e t aga m i s ek s (t abel 2).TEADVUSTAMATA REGULATSIOONENDORFIINIDE TOIME TEOORIAOlemus:Poolt:Endorfi inid avastas J. Hughes aastal 1975. Üldise nimetuse “endorfiinid” alla kuuluvad betaendorfiinid,met-enkefaliinid ja leu-enkefaliinid kujutavad endast peptiide, sarnanedes k<strong>ee</strong>miliseltstruktuurilt morfiiniga. Endorfiinid on heaolutunnet tekitavad ained, mida toodetakseajuripatsis, et vastu seista valule ja regul<strong>ee</strong>rida emotsioone, endorfiinide toimena on täheldatudka eufooria tekkimist.Morfiiniga sarnase sõltuvuse tekkimine.Morfiini blok<strong>ee</strong>riva nalaksooni sarnane toime.Katsed inimestega valu taluvuse kohta.Vastu:Inimkatsetes on aju aktiivsuse uuringud kõne all olevast aspektist lähtudes raskendatud.Koormusejärgsed muutused veres ei p<strong>ee</strong>gelda täpselt koormuse ajal ajus toimuvat.MONOAMIINIDE TOIME TEOORIAOlemus:Kehaline aktiivsus mõjutab monoamiinide (nt dopamiin, serotoniin) produktsiooni. Uuringudviitavad sellele, et vaimsed seisundid, nagu ärevus, depressioon, valu, nauding, aga ka vaimsedprotsessid, nagu mõtlemine, seisnevad närviimpulsside liikumises mööda teatud närvivõrgustikku.Monoamiinide funktsioon on regul<strong>ee</strong>rida närviimpulsside vastavat liikumist, s<strong>ee</strong>gamõjutades nimetatud vaimseid protsesse.Poolt:Vastu:Pärast jooksmist ja ujumist kõrgenenud norepinefriini ja serotoniini tase ajus.Kaudsed uuringud inimestega (vereplasma ja uriini kaudu) näitavad epinefriini kuni 600% suurenemistpärast kestvat füüsilist tegevust.Inimkatsetes on aju aktiivsuse uuringud kõne all olevast aspektist lähtudes raskendatud.Koormusejärgsed muutused veres ei p<strong>ee</strong>gelda täpselt koormuse ajal ajus toimuvat.66
PSÜHHOLOOGIASOOJUSREGULATSIOONI TOIME TEOORIAOlemus:Poolt:Vastu:Sajandeid on näiteks Skandinaavia maades teada sauna toime tervise ja heaolutunde tagamisel.Arvatakse, et organismi reaktsioon on sama nii suurele kehalisele pingutusele, viirustele kui kamuudele stressoritele. Pyrog<strong>ee</strong>nide (leukotsüütide mediaatorid) toimel reduts<strong>ee</strong>ritakse tsingi jaraua kontsentratsioon veres, suurendades leukotsüütide arvu ja keha temperatuuri.Passiivsel higistamisel ja intensiivsel kehalisel tegevusel on analoogilised mehhanismid.Vaimse tervise ja kehalise aktiivsuse soojusregulatsioonist tulenevat otsest seotust ei ole eksperimentaalseltkinnitatud.TÄHELEPANU ÜMBERLÜLITUVUSE TOIME TEOORIAOlemus:Poolt:Vastu:Ümberlülitumine ühelt tegevuselt teisele välistab stressi tekkimise ja mõjub stressi alandavalt.“Aeg maha” fenomen on kõigile tuntud.Puuduvad täpsed uuringud kehalise tegevuse nn dooside kohta.Puuduvad võrdlusandmed erinevate spordialade mõju kohta.VASTANDPROTSESSIDE TOIME TEOORIAOlemus:Poolt:Vastu:Organismile toimivate stressoritega toimetulek nõuab pingutust. Samaaegselt pingutuse suurenemisegakasvab vastupidise protsessi (lõdvestuse ehk relaksatsiooni) negentroopia ehk teistesõnadega lõdvestuse sisemine potentsiaal. Pingutuse lõppedes hakkab s<strong>ee</strong> potentsiaal realis<strong>ee</strong>ruma.Kõik looduses toimuvad protsessid sisaldavad sellist unikaalset vastandprotsesside süst<strong>ee</strong>mi.Raske on abstrah<strong>ee</strong>rida mitmetest muutujatest koosnevast tervikust üks ning läbi viia täpseltmõõdetav eksperiment.TEADVUSTATUD REGULATSIOONENESETÕHUSUSE TEOORIAEnesetõhususeks nimetatakse indiviidi subjektiivseid uskumusi oma võimete ja oskuste kohta, mis ei pruugip<strong>ee</strong>geldada objektiivseid võimeid ja oskusi. Enesetõhusus mõjutab spordimotivatsiooni mitmel viisil:Kui sportlasel on objektiivselt <strong>ee</strong>ldused hea soorituse tegemiseks, parandab kõrge enesetõhusus sooritust, madalenesetõhusus aga takistab võimete ja oskuste realis<strong>ee</strong>rimist.Enesetõhusus määrab ära sportlase valikud (soovi tr<strong>ee</strong>nida) ja pingutuse määra, millise koormusega ja kuipüsivalt tr<strong>ee</strong>nitakse. Kõrge enesetõhususega sportlased on püsivamad ja pingutavad rohkem.Enesetõhusus määrab ära sportlase <strong>ee</strong>smärgid – suurema enesetõhususega sportlased seavad endaleväljakutsuvamaid <strong>ee</strong>smärke.Enesetõhususe tõstmise võimalused:1. Olulisimaks enesetõhususe allikaks on sooritusvõimed. Edukogemused pakuvad otsest kinnitust omavõimekuse kohta, ebaedukogemused tekitavad kahtlusi oma võimetes. S<strong>ee</strong>tõttu tuleks anda sportlasel<strong>ee</strong>du kogemise võimalus. Tr<strong>ee</strong>ningutel edu kogemise tingimusi luues tuleks silmas pidada, et k<strong>ee</strong>rulisemaülesande sooritamisel tõstab edu enesetõhusust rohkem kui lihtsa ülesande sooritamisel ning iseseisvaltsaavutatud edu tõstab enesetõhusust rohkemal määral kui sama suur edu teiste toetusel. Kui ülesanne tulebesimestel soorituskordadel välja, on enesetõhususe tõus suurem võrreldes olukorraga, kus õppimise alguseskogetakse ebaedu.2. Asendav kogemus. Kui enesetõhusus ei saa bas<strong>ee</strong>ruda enda kogemusel, saab seda tõsta, kui sportlane vaatlebteist inimest mingit uut oskust edukalt sooritamas või tundmatut vastast võitmas. Eriti efektiivne on asendavkogemus siis, kui vaadeldav isik (mudel) on võimete ja teiste oluliste omaduste poolest vaatlejaga sarnane.67
PSÜHHOLOOGIA3. V<strong>ee</strong>nmine. Suuline v<strong>ee</strong>nmine on efektiivne, kui v<strong>ee</strong>njat tajutakse usaldusväärse informatsiooniallikana,usutakse, et tal on vajalikud teadmised ja oskused hinnangu andmiseks. Samas on oluline, et ülesandetäitmine oleks realistlik. V<strong>ee</strong>nmise alla on loetud ka sisekõnet ja kujutlust. Positiivne sisekõne on olulin<strong>ee</strong>nesekindluse allikas. Teine viis enesekindluse suurendamiseks on kujutlus, mis sisaldab vastava ülesand<strong>ee</strong>dukat sooritust, kuid oma efektiivsuselt on kujutlus sooritusvõimete ja asendava kogemuse vahepeal.4. Füsioloogiline seisund. Võistlus<strong>ee</strong>lset ärevust interpret<strong>ee</strong>ritakse sageli sooritushirmu märgina ning s<strong>ee</strong>võib tekitada eneses kahtlemist. S<strong>ee</strong>ga võib füsioloogiline erutus viia enesetõhususe vähenemiseni. Kuiaga seda seisundit tõlgendada keha valmisoleku märgina, valmisolekuna optimaalseks soorituseks, võibenesetõhusus tõusta.SISEMISE JA VÄLISE MOTIVATSIOONI TEOORIADHulk spordimotivatsiooni teooriaid kasutab laias laastus sisemiste ja väliste motiivide eristamist.Sisemised motiivid on määratud indiviidi sisemisest soovist ja uudishimust sportlikus keskkonnas väljakutseidvastu võtta. Sisemine motivatsioon tähendab is<strong>ee</strong>ndaga võistlemist ja soovi areneda, võiton sellega kaasnev boonus.Välised motiivid määravad peamiselt välised allikad, näiteks täiskasvanute või eakaaslaste heakskiit, materiaalsedtasud ja võitmise võistluslik faas. Välise motivatsiooni puhul on sport vahend millegipositiivse saavutamiseks (tunnustus, auhind, kiitus, ilus keha jne) või millestki negatiivsest hoidumiseks(karistus, halb hinne, tõrjutus, haigused). Neid, kes t<strong>ee</strong>vad sporti selleks, et kogedarõõmu, naudingut ja meisterlikkuse tunnet, nimetatakse sisemiselt motiv<strong>ee</strong>ritud indiviidideks.Nad väärtustavad liikumise naudingut is<strong>ee</strong>nesest, nautides nii sportimise k<strong>ee</strong>milisi ja füsioloogilisimõjusid organismile kui ka isikliku saavutuse positiivset kogemust, kompetentsusetunnet, tajutud kontrolli, enesekindlust ja positiivset enese <strong>ee</strong>st hoolitsemist.Välised motiivid võivad motiv<strong>ee</strong>rida indiviidi parall<strong>ee</strong>lselt sisemistega või domin<strong>ee</strong>rida nende üle.Sisemiselt motiv<strong>ee</strong>ritud sportlased langevad spordist välja väiksema tõenäosusega kui väliselt motiv<strong>ee</strong>ritud,nad kogevad rohkem positiivseid emotsioone, on rahulikumad, keskenduvad sooritusele ja lõppkokkuvõttessaavad paremaid tulemusi.Sisemine motivatsioon on maksimaalne siis, kui indiviid tunneb, et ta on oma keskkonnas tegutsedeskompetentne ja sõltub is<strong>ee</strong>ndast. Iga sündmus, mis mõjutab indiviidi kompetentsuse taju ja enesemääramisetunnet, avaldab mõju ka tema sisemisele motivatsioonile. Sõltuvalt sellest, kuidas sportlasele antav tagasisideon struktur<strong>ee</strong>ritud, võib s<strong>ee</strong> kanda kontrollivat (välist motivatsiooni rakendavat) või informatiivset (sisemisemotivatsiooni suurendamisele suunatud) sõnumit. Inimene tahab tunda end väärtusliku ja kompetentsena,kompetentsuse tundmise vajadus on üks peamisi motiv<strong>ee</strong>rivaid tegureid. S<strong>ee</strong>tõttu tuleks tr<strong>ee</strong>ningutstruktur<strong>ee</strong>rida nii, et sportlastel oleks kompetentsuse kogemise võimalus. Teiseks oluliseks teguriks on kontrollitajumine. Kui sportlane kogeb, et ka temal (mitte ainult tr<strong>ee</strong>neril) on kontroll tr<strong>ee</strong>ningu ja oma arengu üle,suureneb sisemine motivatsioon.Tippsooritus <strong>ee</strong>ldab nii sisemisi kui ka väliseid motiive. Kokkuvõtliku ülevaate spordimotiividest annab tabel 2.68
PSÜHHOLOOGIATabel 2. Motiivide kategooriad2.1. SOTSIAALNE MÕJU• vanemad• tuttavad• tr<strong>ee</strong>ner2.4. ELUSTIIL• harjumused• soov kõike paremini teha• kasvada aktiivseks2.7. SÕPRUS, SUHTED• oma grupis• teiste sportlastega,kuulsustega2.10. TUNTUS• tuttavad• kitsam ring• kogu riik2.13. HETEROSEKSUAALSUS• atraktiivne vastassugupoolele• teistest <strong>ee</strong>listatum2.16. EMOTSIONAALNE VA-BANEMINE• tunnete vabastamine• tunnete elustamine• külmaverelisuse kasvatamine2.2. ENESEARENDAMINE• uued oskused• keha valitsemine• eneseväljendus2.5. HIRM EBAÕNNESTUDA• teiste kriitika• enesekriitika• mulje jätmine2.8. EDU JA SAAVUTUS• osalemine tähtsatel võistlustel• isiklikud unelmad2.11. HIRM, KONTROLL• tr<strong>ee</strong>neri käsud• tr<strong>ee</strong>neri kontroll2.14. SÕLTUMATUS• olla indiviid• üksinda tr<strong>ee</strong>nida• abiks tr<strong>ee</strong>nerile tr<strong>ee</strong>ninguplaanidekoostamisel2.17. “SEISUS”• tähtsuse tunnetamine• teiste respekt• teistele tähtsana näimine2.3. VÕISTLUS• ajaga• kaaslastega• vastastega2.6. FITNESS JA TERVIS• tervena tundmine• lihastoonus• ilus keha• jõu tunnetamine2.9. MATERIAALNE KASU• stipendiumid• reisid• muud soodustused2.12. ESINEMINE RAHVALE• rahva lemmiku tunne• masside huvitatus• “tormilised tribüünid”2.15. “PEREKOND”• võistkond asendab perekonda• usaldus tr<strong>ee</strong>neri ja kaaslastevastu2.18. ENESETEADVUS• eneseusalduse kasv• enda erilisena tundmine2.19. PÕHJUSTE MÕISTMINE• Tr<strong>ee</strong>ninguteooriate jaspordialade tehnika tundmineKordamisküsimused:1. Nimetage paradigma psühholoogias ja selle kategooriaid, mille teadvustatud kasutamine võib tekitadateadvustamata sõltuvuse.2. Millised teooriad seletavad kehalisest aktiivsusest tekkiva sõltuvuse kujunemist psühhofüsioloogilisestaspektist lähtudes?3. Nimetage kategooriad, mille abil kirjeldab vajaduste saavutusteooria kahte erinevat hoiakute kujundamiset<strong>ee</strong>d.4. Iseloomustage lühidalt vajaduste saavutusteooria kahte t<strong>ee</strong>d.69
PSÜHHOLOOGIATREENER KUI GRUPI LIIDERJUHTIMISE TRADITSIOONILISED STIILIDJuhtimise traditsioonilistest stiilidest annab ülevaate joonis 2.Joonis 2. Juhtimisstiilid autokraatlik-demokraatlik skaalal ja nende “plussid-miinused”Millest tunnevad õpilased puudust tr<strong>ee</strong>nerite, instruktorite ja kehalise kasvatuse õpetajate töös ?• Informatsioonivahetuse puudulikkus• Erinevad arusaamad spetsiifiliste olukordade mõistmisel• Olemasolev info ei jõua praktikasse, teadmisi ei rakendata• <strong>Tr<strong>ee</strong>nerite</strong>, kehalise kasvatuse õpetajate ja instruktorite empaatiavõime vähesusÕpilaste soovid ja lootused tr<strong>ee</strong>neritele, kehalise kasvatuse õpetajatele, spordialade instruktoritele:• Pideva dialoogi võimalus• Rahulikkus, optimism ja kindlustunne• Motiv<strong>ee</strong>ritus• Iga õpilase tundmine• Erialaste kompetentside olemasoluPõhjused ja vajadus uueks juhtimisstiiliks:1. Sotsiaalse praktika kontseptsioon defin<strong>ee</strong>rib õppimist kui spetsiifilises kontekstis n-ö sotsiaalse tegevuseprotsessis tekkivat vajadust ennast arendada, mitte kui tuupimist õpetajate, juhtide, liidrite jtkäskudest tulenevalt.2. Õppimise sisu seisneb nn kohal tekkivas aktiivsuses (situated activity).70
PSÜHHOLOOGIACOACHINGCoaching’u juhtimisstiili põhimõtteid illustr<strong>ee</strong>rib joonis 3.Liider/tr<strong>ee</strong>ner on õppekeskkonnast osavõtja, mitte selle ainuvalitseja.Õpilane/sportlane on aktiivne ja teadlik osavõtja protsessist, mis on suunatud arenemisele valitud tegevuses.Teadmine / sportlik tase kui tulemus on õpilase konkr<strong>ee</strong>tne kogemus, millisena ta näeb ennast oma keskkonnas,s<strong>ee</strong> on suhteline ja sõltub konkr<strong>ee</strong>tsest olukorrast.COACHING’U MÄÄRATLUS:Coaching ei sisalda mõtestamata käskimist ja sundimist.Coaching sisaldab juhi täielikku orient<strong>ee</strong>ritust õpilases/grupis enesetäiustamise ja arengu vastu huvi tekkeloomisele, toetamisele ja suunamisele.Joonis 3. Konservatiivse ja Coaching'ule iseloomuliku õppeprotsessi dialoogide võrdlusCoaching on (1) tajule-m<strong>ee</strong>ltele-aistingutele (pertseptiivne pool) ja (2) kogemuste üldistamisele (nn arenguringipool) toetuv õppimine, kus adekvaatne info keskkonnast on aluseks tegevustele, mis omakorda tagavad arengukaudu kohanemise järjest muutuva keskkonnaga.S<strong>ee</strong>ga: Coaching on juhtimisstiil, mis ei tähenda õpetamist ega instru<strong>ee</strong>rimist traditsioonilises tähenduses, vaidon osalemine teise inimese arenguprotsessis.Etapid coaching’u pertseptiivse poole juures peaksid olema järgmised:1. Olukorda siss<strong>ee</strong>lamine2. Olukorrast ja selle spetsiifilistest teguritest arusaamise täiustamine3. Oma tahtliku/teadliku tegevuse intensiivistamine olukorraga kohanemisel4. Täielik kaasahaaratus oma tegevusest/arengust5. Teadlik hoiak tagasiside vajalikkuse ja komponentide teadvustamise suhtes antud valdkonnas aitabselgemini tunnetada oma tegevusi/liigutusiCOACHING’U PERTSEPTIIVNE POOLCoaching’u pertseptiivsest poolest tulenev positiivse lahenduse leidmise võimalus seisneb järgnevas. Kuiteravdatakse oma tähelepanu antud hetkel olulistele keskkonnateguritele, kaasneb sellega ka suurem kehaline javaimne valmisolek kohandada oma tegevust vastavatele teguritele sobivate reaktsioonide leidmisel. Coaching’upertseptiivne pool on “tooraineks“ coaching’u kogemuste üldistamise poolele.71
PSÜHHOLOOGIACOACHING’U KOGEMUSTE ÜLDISTAMISELE TOETUV POOL ÕPPEPROTSESSIS EHK ARENGURINGVastavalt arenguringi kontseptsioonile onõppimine kõige efektiivsem siis, kui toetutaksekonkr<strong>ee</strong>tsele “siin ja praegu” kogemusele, millelejärgneb analüüs. Analüüsile järgneb üldistamineja arenguringi viimase komponendina kontrollpraktikas. Sellele järgneb uus “siin ja praegu”kogemus ning arenguring jätkub vastavalt<strong>ee</strong>lnimetatud kategooriatele järgmisel tasemel(joonis 4) jne.Joonis 4. Coaching’u arenguringEDUKA COACHING’U EELDUSEDTavaliselt ollakse harjutud sellega, et liider kas annab ainuisikuliselt nõu, instruktsioone ja juhtnööre või on suhtuminefamiliaarne. Kolmanda võimaluse – coaching’u sisu on sageli ikkagi v<strong>ee</strong>l kasvatuses valesti mõistetud või tundmatu.Coaching’u korral on esimeseks sammuks dialoogi loomine ja selleks on vajalik psühholoogilise kontaktisaavutamine. Psühholoogilise kontakti loomise <strong>ee</strong>lduseks on vaja luua:1) usalduslikkuse õhkkond;2) vastastikuse respekti õhkkond.Coaching’ule orient<strong>ee</strong>ritud töös saab kasutada erinevaid tehnikaid, millest peamised on fokus<strong>ee</strong>rimine,kuulamine ja küsimuste esitamine. Kuna parim efektiivsuse krit<strong>ee</strong>rium on tagasiside, on nimetatud tehnikateomandamisel oluline juhendajate olemasolu, mis võimaldab tagasiside kaudu teadvustada oma potentsiaali võipuudujääke.1. Fokus<strong>ee</strong>rimisharjutused seoses kehaliste harjutustegaFokus<strong>ee</strong>rimine raskuskeskmele: paljud liigutused saavad alguse raskuskeskme tunnetamisest ningkeskendumine sellele aitab sportlast olla rohkem keskendunud oma esitusele.Fokus<strong>ee</strong>rimine hingamisele: paljude spordialade ja liigutuste juures on õige siduda liigutuste koordinatsioonhingamise rütmiga.Fokus<strong>ee</strong>rimine spetsiifilistele kehaosadele: liigutuste sooritamisel peab keskendama oma tähelepanu kasrandmele, küünarnukile jne, mis aitab vältida häirivaid mõjusid.Fokus<strong>ee</strong>rimine liigutuste komponentide spetsiifilisele järgnevusele: keskendatakse tähelepanu näiteks puusadevõi käe liikumise faasidele.Fokus<strong>ee</strong>rimine keskkonna tingimustele: fokus<strong>ee</strong>rimine ainult sissepoole võib tekitada mingil hetkel negatiivsereaktsiooni ning sel juhul võib anda positiivset efekti keskendumine endast väljapoole – keskkonnatingimustele.S<strong>ee</strong> omab ühest küljest lõdvestavat mõju, aga näiteks kuulates lume krudisemist suusatamisel võib s<strong>ee</strong> mõjutadaka sõidutehnika paremat tunnetust.2. KuulamineDialoogis on mitteverbaalsel suhtlemisel sama suur tähtsus kui verbaalselgi. S<strong>ee</strong>ga tuleks suunata tähelepanutr<strong>ee</strong>neri kuulamisoskusele. Aktiivse kuulamise põhimõte seisneb selles, et tr<strong>ee</strong>ner ilmutab siirast huvi sportlasearusaamade vastu ning viimane tajub enda avatud ja emotsionaalset kaasahaaramist dialoogi.Läbi kuulamistehnikate areneb sportlase enesetaju, mis võimaldab tal ise mõista ja tunnetada olukorda võiülesannet ja võtta selle olemust väljakutsena edaspidises arengus.72
PSÜHHOLOOGIAPro-aktiivse kuulaja efekti saavutamise t<strong>ee</strong>d:• Kuulamine väljendub ka läbi mitteverbaalse toetuse (noogutamine, miimika)• Sportlase sõnade ja fraaside kordamine• Lühikokkuvõtete tegemine öeldud lauseosade kohta (parafras<strong>ee</strong>rimine)• Sportlase jutu või mõtte summ<strong>ee</strong>rimine• Sportlase mõtete, arusaamade tunnustav hindamine• Enda mõtete ja vaatluste arutamine3. Lahendusele orient<strong>ee</strong>ritud kolm peamist küsimuste esitamise vormi coaching’us:• Hinnanguskaala• Imevõimalikkuse küsimused• ErandiküsimusedCoaching’u baasid<strong>ee</strong> seisneb huvi ja uudishimu tekitamises olukorra vastu, mis tagaks teravdatud tähelepanu jaaitaks teadvustada situatsiooni ning sellest tulenevaid ülesandeid.Hinnanguskaala <strong>ee</strong>ldab harjumust oma esinemist tinglikule skaalale paigutada. Hinnangu võib anda näiteksskaalal 0 kuni 10 esinemise kõikidele komponentidele eraldi (kehalised võimed, tehnilised elemendid,taktikalised kombinatsioonid, psühholoogilise ettevalmistuse komponendid jne, vastavalt tegevuse spetsiifikale)koos põhjuste väljatoomisega. Saadud skaaladest tulenevalt tuleb püstitada edaspidiseks ülesanded ehk küsida,mida selleks tuleb teha, et liigutaks mingil skaalal 3, mingil 2 või 4 jne palli võrra edasi.Skaaladega saavutatakse sportlase motivatsioon oma skaaladel edasi liikuda, teda ei ole vaja sundida. Tr<strong>ee</strong>neriltuleb ainult õigesti suunata ja juhendada, toetudes oma teadmiste- ja kogemusepagasile, mis tähendabkicoaching’u dialoogi.Imevõimalikkuse küsimusi iseloomustab suunatus tulevikku ja konkr<strong>ee</strong>tsus. Imevõimalikkuse küsimused (näiteks:mida sul oli tarvis teha, et sa täna hommikul ärgates oleksid MM-meistriks muutunud) aktiv<strong>ee</strong>rivad vajalikussuunas mõtlemist ka edaspidiseks ja loovad valmisoleku vajalikus suunas tegutsemiseks. Saavutatud seisundaitab kaasa coaching’u dialoogi arendamisele ehk sellele, mida teha, et ime tegelikkuseks muutuks, mistõttu polevaja sundida, vaid ainult suunata/juhendada.Erandiküsimused on suunatud lähitulevikku/olevikku ja nende toime avaldub läbi erandite teravm<strong>ee</strong>lsuse. Kõikolukorrad elus sisaldavad erandeid. Vastavate küsimuste kaudu – ükskõik kui frustr<strong>ee</strong>rivad või masendavad nadharjumuspärasest kõrvalekaldumise tõttu ka ei oleks – tuuakse teadvuses esiplaanile vastav olukord ja mõttedkeskendatakse olulisele valdkonnale. Sellega avatakse omakorda uued perspektiivid võimalike lahendusteleidmiseks, mis aitab kaasa valmisolekuks ja avatuseks coaching’u dialoogi arendamisel.COACHING: PLUSSID JA MIINUSEDPlussid:Inspir<strong>ee</strong>riv ja motiv<strong>ee</strong>riv suhtlemine, mis avab inimese potentsiaali.Tr<strong>ee</strong>ner stimul<strong>ee</strong>rib küsimuste kaudu õpilast nii, et viimane otsib ja leiab ise küsimustele vastused.Õpetatakse õppima, mitte ei anta teadmisi või käske. S<strong>ee</strong> viib teadlikkuse ja vastutuse tekkeni.Miinused: Skeptikute jaoks on traditsioonilisest kõrvalekaldumine vale.Kardetakse isiklikku vastutust.Kordamisküsimused:1. Loetlege juhtimise traditsioonilised stiilid.2. Kirjeldage õppeprotsessi sümm<strong>ee</strong>trilist ja asümm<strong>ee</strong>trilist suhet.3. Nimetage kolm peamist tehnikat coaching’u dialoogis.4. Loetlege küsimuste esitamise tehnika kolm peamist vormi coaching’us.5. Mis on coaching’u võtmetegur, mis muudab selle m<strong>ee</strong>todi traditsioonilistest juhtimisvõtetest tõhusamaks?73
ÜLDTEADMISEDSISSEJUHATUS MAJANDUSÕPPESSEMAJANDUS JA MAJANDUSE PÕHIVALIKUDMajandus on ühiskonna toimimise allsüst<strong>ee</strong>m, mis tuleneb valikutest, mida t<strong>ee</strong>me tarbijana, töötajana, ettevõtjanavõi riigiametnikuna. Majandusteadus on majandussubjektide käitumise seletamise viis, mis lähtub <strong>ee</strong>ldusest, etinimestel on <strong>ee</strong>smärgid ning nad otsivad õigeid teid nende <strong>ee</strong>smärkide saavutamiseks. Majandusprotsesside janeid protsesse mõjutavate seaduspärasuste tundmaõppimisega tegeleb majandusteooria.Majanduse põhivalikuid iseloomustavad kolm küsimust - mida toota? kuidas toota? kellele toota?RESSURSIDRessursid on põhielemendid, mida kasutatakse toodete ja t<strong>ee</strong>nuste loomiseks. Ressursid on loodusvarad, tööjõudja kapital. Loodusvarad on s<strong>ee</strong> osa looduskeskkonnast, mida inimene oma eluks ja majandustegevuseks kasutab(maavarad, õhk, mets, vesi). Tööjõud ehk inimkapital on inimeste füüsilised ja vaimsed jõupingutused, midakasutatakse toodete ja t<strong>ee</strong>nuste loomiseks. Kapital on hooned, tööriistad ja masinad, mida inimesed kasutavadteiste toodete ja t<strong>ee</strong>nuste tootmiseks. Nappus tuleneb suutmatusest rahuldada kõiki soove, kuna kõik ressursidon piiratud.ERINEVAD MAJANDUSSÜSTEEMIDTurumajandus on majanduse toimimise korraldus, kus ostjad ja müüjad vahetavad kaupa vabalt kokkulepitudhindade alusel ning kus ressursside paigutajaks on “nähtamatu käsi”. “Nähtamatu käsi” tähistab süst<strong>ee</strong>mi,milles isiklikest huvidest lähtuvad indiviidid kasutavad riigi majandusressursse kõige efektiivsemal moel ningsotsiaalne heaolu on toimiva süst<strong>ee</strong>miga kaasnev nähtus. Käsumajandus on majanduse toimimise korraldus, kusmajanduslikke suhteid korraldab üks keskus või üks majandussubjekt (riik) tema parema arusaamise kohaselt.Tavamajandus on traditsioonidel ja ja algelisel tootmistehnoloogial põhinev majandamise korraldus. Segamajanduson majandussüst<strong>ee</strong>m, kus kõrvuti turumajanduse elementidega toimib ka tugev valitsuse sektor ning kus riiksekkub rohkem või vähem majadusellu.TURUMAJANDUS TUGISAMBADTurumajanduse tugisambad on eraomand, hinnasüst<strong>ee</strong>m, turukonkurents ja ettevõtlikkus. Eraomand on kapitalja muud ressursid, mille omanik on eraisik või –ettevõte, mitte aga riik. Tooted on materiaalsed hüvised, midaettevõtted valmistavad, nagu arvutid, botased, autod jne. T<strong>ee</strong>nused on immateriaalsed hüvised, mida osutatakseja turustatakse üheaegselt, nagu torulukksepatööd ja autoparandus, taskosõit ja juukselõikus jne. Nõudlus onteatud toote või t<strong>ee</strong>nuse kogus, mida tarbijad soovivad ja suudavad osta erinevate võimalike hindadega kindlalajahetkel. Turunõudlus on individuaalsete nõudluste summa antud turul kindlal ajahetkel. Pakkumine on kaupadevõi t<strong>ee</strong>nuste kogus, mida tootja soovib ja suudab müüa erinevate võimalike hindadega kindlal ajahetkel. Turupakkumineon kõikide individuaalsete pakkumiste kogusumma antud turul kindlal ajahetkel. Hind on rahasumma,mille <strong>ee</strong>st saab toodet või t<strong>ee</strong>nust osta või müüa. Turu tasakaal on olukord, kus nõutava ja pakutava kaubakogused on mingil hinnatasandil võrdsed, nimetatakse ka turuhinnaks. Turuhind kujuneb nõudjate ja pakkujate74
ÜLDTEADMISEDsuhtlemisel ja korrastab nende tegevuse; tasakaalustab nõudmise ja pakkumise; suunab ja juhib tootjate otsuseid;inform<strong>ee</strong>rib tarbijat tootjate kuludest; toimib tulude jaotajana ühiskonnas. Hinnasüst<strong>ee</strong>m annab informatsioonija loob motivatsiooni. Raha on mistahes üldtunnustatud ja korduvat kasutamist võimaldav maksevahendkaupade ja t<strong>ee</strong>niste <strong>ee</strong>st tasumisel. Raha funktsioonid on: vahetusvahend - muudab tööjõu vahetamise toodeteja t<strong>ee</strong>nuste vastu lihtsaks; vara kogumise ehk akumulatsioonivahend - võimaldab säästa ja kasutada selle ostujõudutulevikus; väärtuse mõõdupuu - aitab määrata toodete ja ressursside suhtelist väärtust.Turukonkurents on võistlus ostjate ja müüjate seas ressursside ja kaupade ostmise ja müümise pärast. Kuna ressurssenapib, võistlevad inimesed nende ressursside pärast, mida on võimalik kätte saada ja kasutada. Ettevõtjaon isik, kes tegutseb äris kasu saamise <strong>ee</strong>smärgil ja kannab sellesse ärisse tehtud isiklike invest<strong>ee</strong>ringute kaotamiseriski. Ettevõtlikkus on hoiak, mida iseloomustavad loov ja uuenduslik mõtlemine, riskijulgus ja arukasjuhtimine. S<strong>ee</strong> tähendab võimaluste nägemist ja nendele reag<strong>ee</strong>rimist, et tuua turule uusi või paremaid tooteid.Ettevõtlikkust on iseloomustatud v<strong>ee</strong>l kui oskuste ja võimete kogumit, kus oluline koht on analüüsivõimel,paindlikkusel, enesetunnetusel, sihikindlusel, suhtlemis-, organis<strong>ee</strong>rimis-, ja <strong>ee</strong>smärkide püstitamise oskusel.VALITSUSE ROLL MAJANDUSTEGEVUSESRiigi osa turumajanduses on täita neid ülesandeid, mida turg ei suuda täita. N<strong>ee</strong>d on majandustegevuse ja eraomandiõiguslike raamide määratlemine ja nende kaitse, vaba konkurentsi kaitse, positiivsete välismõjudetoetamine ja negatiivsete välismõjude piiramine, ühishüviste pakkumine, tulude ümberjaotamine, majandusestabilis<strong>ee</strong>rimine.Majandustegevuse raamide määratelmiseks ja eraomandi õiguslike raamide määrtalemiseks kehtestab riikkõikide jaoks ühised r<strong>ee</strong>glid. Äriseadustik näiteks määrab kindlaks kõigi ettevõtete õiguslikud alused, Tarbijakaitseseadus määrab kindlaks tarbijate põhiõigused ja viisid kuidas neid tagatakse. Töösuhteid regul<strong>ee</strong>rivadTöölepinguseadus, Töö- ja puhkeaja seadus, palgaseadus jne. Vaba konkurentsi kaitse tagamiseks ja monopolidemõjuvõimu vältimiseks on enamikes riikides vastu võetud monopolivastased seadused. Välismõjuks nimetataksekellegi tegevuse mõju ülekandumist kolmandatele isikutele. Negatiivsed välismõjud on näiteks saastatus, reostus,müra jne. Ühishüvised on kaubad ja t<strong>ee</strong>nused, mida kasutatakse kollektiivselt, mille tarbimist ei saa välistadaja mis jagatakse ilma turu vahenduseta (näiteks riigikaitse).Tulude ümberjagamise <strong>ee</strong>smärk on tulude õiglasem jaotumine ühiskonnaliikmete vahel (pensionid, sotsiaaltoetusedja abirahad jne. ). Majanduse stabilis<strong>ee</strong>rimise <strong>ee</strong>smärk on tagada täielik tööhõive, stabiilsed hinnad ja majanduskasv.Turumajanduses leiavad sageli aset tõusud ja mõõnad, mida kutsutakse majandustsükliteks. Majanduslanguseperioodil püüavad valitsused stabilis<strong>ee</strong>rida hindu ja soodustada majanduskasvu.MAKSUD, MAKSUSÜSTEEMID JA –MÄÄRAD EESTISMaksusüst<strong>ee</strong>mi kujundab Valitsus tagamaks piisava hulga rahaliste vahendite laekumise riigi<strong>ee</strong>larvesse.Proportsionaalse maksusüst<strong>ee</strong>mi puhul ei sõltu maksumäär maksustatavast summast ja on võrdne kõigilesissetuleku suurusest sõltumata. Seda nimetatakse ka võrdsustavaks maksusüst<strong>ee</strong>miks – sissetuleku suurenedessuureneb proportsionaalselt ka maksusumma, kuigi maksumäär on kõigile sama. Progress<strong>ee</strong>ruva maksusüst<strong>ee</strong>mipuhul kehtib kõrgema sissetulekuga inimestele kõrgem maksumäär. Regressiivse maksusüst<strong>ee</strong>mi puhul ei sõltumaksumäär maksustatavast summast ja s<strong>ee</strong>ga maksab madalama sissetulekuga inimene suurema protsendisissetulekust kui kõrgema sissetulekuga inimene (näiteks käibemaks).Maksud ja maksumäärad Eestis 2005:Üksikisiku tulumaks – 24%Ettevõtte tulumaks – 24%Sotsiaalmaks - 33% (pensionikindlustus 20% + tervisekindlustus 13%)Käibemaks – 18% (erandiks osad õpikud, postit<strong>ee</strong>nus vms.)Kordamisküsimused:1. Mis on ressursid?2. Millele tugineb turumajandus?3. Milline on riigi roll majanduses?75
ÜLDTEADMISEDSPORDITURUNDUSE ALUSEDSPORDITURUNDUSE PÕHIMÕISTED JA RAKENDUSEDSpordi nagu ka iga teise eluvaldkonna elujõulisus sõltub suuresti vahenditest, mis spordiorganisatsioonikäsutuses on. Siia alla kuuluvad nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed vahendid. Spordiorganisatsiooniüheks olulisemaks võimaluseks lisaressursse hankida on sporditurunduse kasutamine. Mida ikkagi mõistetaksesporditurunduse mõiste all ja kuidas spordiorganisatsioonid sporditurundust kasutada saaksid• Sporditurundus koosneb tegevustest, mis on suunatud sporditarbija vajaduste ja soovide rahuldamiselevahetusprotsessi kaudu.Selline definitsioon lähtub sellest, et sporditurunduse protsessis osaleb alati kaks osapoolt – ühelt pooltsporditoote või -t<strong>ee</strong>nuse pakkuja ja teiselt poolt selle tarbija. Kui aktiivsel tervisesportlasel tekib vajadus endtr<strong>ee</strong>nida, otsib ta esmalt informatsiooni teda huvitava spordiharrastuse (spordit<strong>ee</strong>nuse) kohta. Kus on võimaliksellist spordit<strong>ee</strong>nust tarbida? Millise kvalit<strong>ee</strong>diga on spordit<strong>ee</strong>nus? Milline on selle hind? Olles endale sobivatr<strong>ee</strong>nimiskoha ja võimaluse leidnud, saab sporditurunduse kontekstis hakata rääkima nõudluse tekkest.hSporditoote ja -t<strong>ee</strong>nuse nõudluse all mõeldakse tarbija (üksikisiku või organisatsiooni) ostujõulisisoove.Sporditurunduses eristatakse kahte erinevat liiki turundustegevust:1. Sporditoodete ja -t<strong>ee</strong>nuste turustamine vahetule tarbijale. S<strong>ee</strong> on kõige laiemalt levinud ja traditsioonilinesporditurunduse klassifits<strong>ee</strong>rimine. Selle turundustegevuse alla kuulub väga lai spekter erinevaidsporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid. N<strong>ee</strong>d võimaldavad kas ise sporti vahetult teha (inventar, riietus, jalanõud)või ka lihtsalt sporti kui t<strong>ee</strong>nust ja m<strong>ee</strong>lelahutust tarbida. Viimase näiteks on inimene, kes ostab piletispordivõistlustele ning tarbib võistlust kui spordit<strong>ee</strong>nust.2. Teiste toodete ja t<strong>ee</strong>nuste turustamine spordi kaudu. Siia kuulub kõikvõimalike spordiväliste toodete jat<strong>ee</strong>nuste turundus, kasutades selleks kas sportlast, võistlusar<strong>ee</strong>ni või m<strong>ee</strong>diakanaleid.Sporditoote või -t<strong>ee</strong>nuse turundustegevus ei toimu isol<strong>ee</strong>ritult. Selleks tuleb järgmisena rääkida mõistetest“turg” ja “turusegment”.hSporditoodete ja -t<strong>ee</strong>nuste turu all mõistetakse nende t<strong>ee</strong>nuste või toodete tegelike ning potentsiaalseteostjate kogumit.Lihtsustatult võib öelda, et sporditoodete ja -t<strong>ee</strong>nuste turg on terve inimkond, välja arvatud mõningad erandid(imikud, raskesti haiged inimesed). S<strong>ee</strong>tõttu on sporditoodete ja -t<strong>ee</strong>nuste turundustegevuse nii laiahaardelisestkäsitlemisest r<strong>ee</strong>glina tehtud samm edasi ning võetud kasutusele mõiste “turusegment”.• Sporditoodete ja -t<strong>ee</strong>nuste turusegmendi all mõistetakse väiksemaid tarbijagruppe, kes reag<strong>ee</strong>rivadturundustegevusele suhteliselt sarnaselt.Turu segmentimine on üheks võimaluseks saada paremat ülevaadet selle kohta, kes võiksid olla sporditoodetevõi -t<strong>ee</strong>nuste konkr<strong>ee</strong>tsed tarbijad. Loomulikult on ka suhteliselt universaalse iseloomuga sporditooteid ja-t<strong>ee</strong>nuseid, mille tarbimine on võimalik peaaegu kõikidele. Siin võib näitena tuua spordiriided ja -jalatsid,mis on mõeldud nn tervisesportlasele igapäevaseks kasutamiseks. Selliste jalatsite või riietega on peale76
ÜLDTEADMISEDsportimise võimalik teha ka väga paljusid spordiväliseid tegevusi. S<strong>ee</strong>tõttu on nende tarbimist teatud kindlateturusegmentide lõikes suhteliselt raske määratleda. Kui me räägime aga spetsiifilisematest sporditoodetestja -t<strong>ee</strong>nustest (näiteks purjelauasõit või golf), siis nende tarbijagruppe on juba märksa lihtsam määratleda.Sporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid turustavad ettevõtted t<strong>ee</strong>vad tänapäeva tiheda konkurentsi tingimustes suuri rahalisikulutusi ja jõupingutusi selleks, et kindlaks määrata, millised on nende toodete või t<strong>ee</strong>nuste turusegmendid.Ikka <strong>ee</strong>smärgil, et kogu turundustegevust alates toote väljatöötamisest kuni müügini ratsionaalsemaks jatulusamaks muuta. Kui on teada, kes on sinu ettevõtte toote või t<strong>ee</strong>nuse peamised tarbijad, on võimalik tootearendamisel, hinna kujundamisel, toote reklaamimisel jne ka nende soovide ning vajadustega täpsemaltarvestada. Sporditurunduse segmendid kujunevad välja tarbijate vajaduste ja soovide ning ka tarbijagruppidenäitajate alusel. Nendeks on tarbijate:- demograafilised ja geograafilised tunnused,- psühholoogilised näitajad,- sissetulek,- vanus ja sugu,- seksuaalne orientatsioon,- toote või t<strong>ee</strong>nuse tarbimissoovid,- tarbimisest saadav kasu.On ilmselge, et n<strong>ee</strong>d spordiorganisatsioonid, kes enda t<strong>ee</strong>nuste potentsiaalset tarbijat paremini tundma õpivadning määratlevad, omavad teatud <strong>ee</strong>liseid. Kuna spordiorganisatsioone on väga erinevaid, on ka nende tarbijaterühmad tihtipeale erinevate tunnustega. Nii <strong>ee</strong>ldatakse nn elitaarsete spordit<strong>ee</strong>nuste ja -toodete (nt golf)turunduses, et potentsiaalne tarbija on suurema sissetulekuga, kõrgema haridustasemega ja liikuv inimene.Igasugune turundustegevus, sh ka sporditurundus toimub kindlas turunduskeskkonnas.• Sporditurunduse keskkonna moodustavad tegurid, mis mõjutavad organisatsiooni või üksikisikuturundustegevust otseselt või kaudselt.Sporditurunduse keskkond jaguneb makro- ja mikrokeskkonnaks. Makrokeskkonna all mõistetakse neidtegureid, mis mõjutavad spordiorganisatsiooni tegevust kaudsemalt. Näiteks kuuluvad siia alla üldiseddemograafilised, geograafilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tegurid. On selge, et kui üldine majanduskeskkondon hea, on ka spordiklubidel lihtsam ennast müüa ja selle kaudu sponsoreid ja koostööpartnereid leida.Mikrokeskkonna all mõistetakse aga neid tegureid, mis on vahetumalt seotud turundustegevuse edukusega.Siia alla kuuluvad tarbijad (spordiklubi liikmed ja kliendid), konkurendid, aga ka kõik huvigrupid, kes onvahetumalt spordiklubi tegevusega seotud (fännid, lapsevanemad jne). Spordiorganisatsiooni mikrokeskkondaon alati lihtsam enda tegevusega mõjutada kui makrokeskkonda. Siiski on ka selge, et näiteks olümpiamängudekorraldamine mõjutab terve riigi majandust.Sporditurunduse kasutamisel spordiorganisatsiooni tegevuses on väga erinevaid väljundeid. S<strong>ee</strong>juures tulebarvestada, et spordiklubidel ja alaliitudel on tulenevalt nende tegutsemise seadusandlusest (tegemist onmittetulundusühingutega) teatud piirangud võrreldes sporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid turustavate äriühingutega(aktsiaseltsid, osaühingud jne).Spordiklubide ja alaliitude põhilised sporditurunduse rakendussuunad on:- spordiprojektide nime ja reklaami müük erinevates koostöövormides äriettevõtetega (sponsorluse leidmine),- spordiehitiste (hallid, staadionid) reklaamipindade müük,- m<strong>ee</strong>skonna või sportlase müügi ja rentimisega seotud tulud,- spordiklubi sümboolikaga toodete müük.Kõige levinumaks spordiklubide ja alaliitude sporditurunduse suunaks Eestis on spordiprojektidenime ja reklaami müük. Sponsor- ja koostöölepingutes lepitakse kokku, millist võistlust või projekti jamillistel tingimustel eraettevõte toetab. Viimastel aastatel on levinud ka suuremate spordiehitiste nime jareklaamipindade müük eraettevõttele (nt A. Le Coq Arena). Kuna enamik suuremaid spordihalle on siiskikohaliku omavalitsuse või selle juurde loodud sihtasutuste majandamisel, <strong>ee</strong>ldab s<strong>ee</strong> ka kohaliku omavalitsusenõusolekut. M<strong>ee</strong>skonna või sportlase müügi ja rentimisega seotud tulud on meie spordiklubidel muu maailmagavõrreldes v<strong>ee</strong>l tühised. Suuremad tulud ja tehingud selles sporditurunduse suunas on seotud jalgpalluritemüügi ja rentimisega välisklubidesse. Ka m<strong>ee</strong>ste korv- ja võrkpallis on turundustegevus selles osas viimastelaastatel elavnenud. Spordiklubi sümboolikaga toodete müük on üks võimalusi lisavahendite hankimiseks. Siiskipeab mainima, et Eesti spordiklubid ei ole seda sporditurunduse rakendust eriti palju kasutanud. Põhjuseks77
ÜLDTEADMISEDtuuakse Eesti sporditarbijate turu väiksus, mistõttu ei ole saadav lisatulu eriti märkimisväärne. Siiski on Eestispordiorganisatsioonidel selles suunas v<strong>ee</strong>l pikk t<strong>ee</strong> käia.Eraettevõtetena tegutsevatel sporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid turustavatel organisatsioonidel on sporditurundusepõhilised väljundid:- majandusliku kasumi saamine,- turuosa suurendamine,- kaubamärgi ehk brändi tuntuse suurendamine,- sotsiaalne turundus.Eraettevõtte turundus lähtub <strong>ee</strong>lkõige majanduslikest teguritest (kasumi saamine, turuosa suurendamine, kaubamärgituntuse suurendamine). Kuna käesoleva kursuse raames keskendutakse <strong>ee</strong>lkõige spordiorganisatsioonide kuimittetulundusühingute turunduse probl<strong>ee</strong>midele, siis eraettevõtete sporditurunduse iseärasusi pikemalt ei käsitleta.SPORDITOOTE JA -TEENUSE OMADUSEDKuigi kõikidel sporditoodetel ja -t<strong>ee</strong>nustel ei ole sarnased omadused, eksist<strong>ee</strong>rivad teatud universaalsedtunnusjooned, millega võiks sporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid iseloomustada:- sporditoode ja -t<strong>ee</strong>nus on muutuv sõltuvalt tarbijast ja tema vajadustest;- sporditoode ja -t<strong>ee</strong>nus on r<strong>ee</strong>glina väike osa laiemast “tarbimispaketist”,- turustajatel on vähene kontroll sporditoote ja -t<strong>ee</strong>nuse üle ning nad rõhuvad s<strong>ee</strong>tõttu põhitoote laiendamisele.Sporditoote ja -t<strong>ee</strong>nuse iseloom sõltub suuresti hetkesituatsioonist. Kui m<strong>ee</strong>s konna fänn läheb spordivõistlusivaatama, on tema hetkesoovid ja emotsioonid teistsugused kui <strong>ee</strong>lmisel või järgmisel korral. Eriti muutlikuksvõib s<strong>ee</strong>ga pidada spordit<strong>ee</strong>nuse tarbimist. Sporditooted on r<strong>ee</strong>glina püsivama iseloomuga ega sõltu nii suurelmääral tarbija ja keskkonna tingimustest. Kui kirglik tervisesportlane on margitruu enda kasutatavate spordijalatsiteosas, teab ta uusi jooksujalatseid ostma minnes täpselt, mida soovib. Rääkimata professionaalsete sportlastevägagi spetsiifilistest nõudmistest spordiriietusele, jalatsitele või inventarile. Kui aga tervisesportlane lähebnädalalõpul spordiklubisse, ei pruugi ta v<strong>ee</strong>l vahetult enne tr<strong>ee</strong>ningut teada, milliseid harjutusi ta jõusaalissooritab või millist aeroobikastiili <strong>ee</strong>listab.Teiseks olulisemaks sporditoodet ja -t<strong>ee</strong>nust iseloomustavaks jooneks on s<strong>ee</strong>, et peale nii-öelda põhitoote võit<strong>ee</strong>nuse tarbitakse kõike juurdekuuluvat, mida ei saa tihtipeale materiaalselt väljendada. Nii on raske rahaliseltväljendada spordihallis valitsevat atmosfääri. Samas on s<strong>ee</strong> pealtvaataja jaoks väga oluline komponent.Inimesed kogunevad ar<strong>ee</strong>nile tund aega varem, et sisse elada, teiste pealtvaatajatega sotsiaalseid kontakteJoonis 1. Sporditoote ja -t<strong>ee</strong>nuse struktuur78
ÜLDTEADMISEDluua, muusikat ja tantsutüdrukuid nautida jne. Sama kehtib ka tervisespordiklubides käimise kohta. Ka pärasttr<strong>ee</strong>ningut istuvad inimesed koos saunas või puhkeruumides ning tarbivad kõiki neid t<strong>ee</strong>nuseid, mis ei olespordiga otseselt seotud. S<strong>ee</strong>tõttu peavad sporditurundusega tegelevad organisatsioonid suurt tähelepanupöörama põhitoote või -t<strong>ee</strong>nuse laiendamisele. Sporditurustajal tuleb nii põhitoode või -t<strong>ee</strong>nus kui ka selle kõikvõimalikud lisaväärtused muuta tarbijale ihaldusväärseks ning selle nimel peab pidevalt vaeva nägema. Aastastaastasse ühesugust sisu ja vormi omav sporditoode või -t<strong>ee</strong>nus kaotab kiiresti oma atraktiivsuse tarbijate seasning viib lõppkokkuvõttes tarbijate arvu vähenemiseni.Joonisel 1 on kujutatud sporditoote ja -t<strong>ee</strong>nuse põhielemendid (rasvases kirjas), laiendused ning nendeomavahelised seosed.S<strong>ee</strong>, milline on ühe või teise sporditoote ja -t<strong>ee</strong>nuse tarbimise elemendi tähtsus, sõltub konkr<strong>ee</strong>tsest tootestt<strong>ee</strong>nusestja nende tarbimise keskkonnast. Tihtipeale on kõige tähtsamaks tähtmängija olemasolu m<strong>ee</strong>skonnas,kes toob pealtvaatajad saalidesse. Sporditurundusest võib tuua palju näiteid selle kohta, kuidas üks tähtmängija(näiteks Michael Jordan või Shaquille O’Neal NBAs) kindlustab kodum<strong>ee</strong>skonnale täissaali terveks hooajaks.“Tähtede” osalema m<strong>ee</strong>litamisega tegelevad peaaegu kõik spordialad, sest sellest sõltub otseselt pealtvaatajate,televisiooni ja ajakirjanduse huvi ja selle kaudu ka sissetulek. Ainuke miinus selliste publikumagnetitekohaletoomisel on fakt, et n<strong>ee</strong>d sportlased oskavad ennast ka müüa (kasutades r<strong>ee</strong>glina mänedžeride abi ja nõu).S<strong>ee</strong>tõttu peavad võistluse korraldajad neile r<strong>ee</strong>glina ka korralikku stardiraha maksma, mis võib maailmanimegasportlaste puhul ulatuda sadade tuhandete kroonideni.TURUNDUSMEETMESTIK EHK TURUNDUSMIKSSPORDIORGANISATSIOONI TEGEVUSES• Turundusm<strong>ee</strong>tmestik ehk turundusmiks on nende m<strong>ee</strong>tmete kombinatsioon, mida spordiorganisatsioonrakendab sihtturu mõjutamiseks.Sporditurundaja on nende koostisosade miksija, kes kombin<strong>ee</strong>rib erinevaid turundusvõtteid jõudmaks seatud<strong>ee</strong>smärkideni. Turunduses (ka sporditurunduses) on kõige levinum nn 4 P mudel, mis koosneb järgnevatestosadest:1. Toode (ingl. k. product)2. Hind (price)3. Turustuskoht (place)4. Toetus (promotion)Viimastel aastatel on seda mudelid laiendatud kahe P võrra, tuues juurde:5. Töötajad (personnel)6. Protsess (process)Viis, kuidas erinevatest komponentidest spordiorganisatsioonile sobivaimat turundusm<strong>ee</strong>tmestikku kujundada,sõltub nii organisatsiooni <strong>ee</strong>smärkidest (lühiajalistest ja kaugemale ulatuvatest ehk strat<strong>ee</strong>gilistest), võimalustestja teadmistest. Kui on tegemist avatava tervisespordiklubiga, kelle põhiliseks <strong>ee</strong>smärgiks on kliendibaasiloomine, tuleb esmalt peatähelepanu pöörata toote-t<strong>ee</strong>nuse väljaarendamisele ning toetustegevustele (reklaam).Samaaegselt tuleb tööle palgata kvalifits<strong>ee</strong>ritud personal (tr<strong>ee</strong>nerid, instruktorid jne) ning teha otsuseidpakutavate toodete ja t<strong>ee</strong>nuste kohta. Spordiorganisatsioonidel, kes kasutavad r<strong>ee</strong>glina mitte klubidele kuuluvaid,vaid kohaliku omavalitsuse halduses olevaid ehitisi, tuleb läbirääkimisi pidada kohaliku omavalitsusega. Eestisja ka mitmel pool mujal maailmas on üsna levinud käitumisviis, et mittetulundusühingutest spordiklubidel onspordirajatiste rentimisel soodushinnad (omavalitsuse dotatsioon). S<strong>ee</strong>tõttu saavad spordiklubid enda liikmetelelubada odavamaid hindu, kui küsitakse sama spordit<strong>ee</strong>nuse <strong>ee</strong>st eraettevõttes. Eraettevõtted, kes peavadnäiteks spordiehitistesse tehtud suuri invest<strong>ee</strong>ringuid tagasi t<strong>ee</strong>nima hakkama, ei saa tihti madalate hindadegaoper<strong>ee</strong>rida ning s<strong>ee</strong>tõttu on nende t<strong>ee</strong>nuste hinnatase kõrgem. Samas pakuvad eraettevõtetena tegutsevad“fitnessiklubid” t<strong>ee</strong>nuste kõrgemat kvalit<strong>ee</strong>ti ning individuaalsemat lähenemist kliendi soovidele. Vaatamatasellele, millise spordiorganisatsiooni vormiga tegemist on, tuleb turundusm<strong>ee</strong>tmestiku väljatöötamisegapidevalt tegeleda.79
ÜLDTEADMISEDTURUNDUSE JUHTIMINE SPORDIORGANISATSIOONISLähtuvalt seatud <strong>ee</strong>smärkidest tuleb spordiorganisatsioonil turundustegevust juhtida. Kuna tegemist on üsnak<strong>ee</strong>rulise protsessiga, nõuab kogu turundustegevuse juhtimine hoolikat plan<strong>ee</strong>rimist, teadmisi, kogemusi jakontrolli. Joonisel 2 on kujutatud spordiorganisatsiooni turundustegevuse juhtimise põhimudel.Turundustegevuse juhtimine spordiorganisatsiooniskoosneb viiest etapist:1. Spordiorganisatsiooni ja turu analüüs.2. Spordiorganisatsiooni missiooni ja <strong>ee</strong>smärkidepüstitamine.3. Turundusmiksi ja plaani koostamine.4. Turundusplaani sidumine kogu organisatsioonitegevusplaaniga.5. Turundustegevuse kontroll.Joonis 2. Spordiorganisatsiooni turundustegevuse juhtimisepõhimudelÜks laiemalt levinud viise organisatsiooni turundustegevust juhtida on SWOT-analüüsi kasutamine.• SWOT-analüüsi abil selgitatakse välja spordiorganisatsiooni tegevuse tugevad ja nõrgad küljedning ohud ja võimalused, mis tulenevad turunduskeskkonnast.SWOT-analüüsi kaudu selgitatakse välja spordiorganisatsiooni tegevuse tugevad ja nõrgad küljed. Kõige lihtsamviis seda praktikas teha on lihtsalt spordiorganisatsiooni tugevused ja nõrkused punkt punkti haaval kirjapanna. Nii võiks spordiklubi tugeva küljena välja tuua näiteks heatasemeliste tr<strong>ee</strong>nerite olemasolu, nõrkusenaaga vähese võimekuse leida sponsoreid ja koostööpartnereid. Teiseks võimaldab SWOT-analüüs välja selgitadaspordiorganisatsiooni ümbritsevast keskkonnast tulenevad ohud ja võimalused. Nii on näiteks noortespordigategelevatel klubidel üheks ohuks laste arvu vähenemine piirkonnas. Võimaluseks on aga näiteks suurepärasedlooduslikud tingimused (maastik) murdmaasuusatamise või jalgrataste mägikrossi harrastamiseks. SWOTanalüüsituleks teha igas spordiorganisatsioonis vaatamata selle omandivormile. Eraettevõttena tegutsevatelspordikeskustel on olemas äriplaan, mille alusel tegevust analüüsida ning tugevaid ja nõrku kohti välja tuua.Kordamisküsimused:1. Mille poolest on sporditoode ja -t<strong>ee</strong>nus unikaalne?2. Mil viisil aitab turu segmentimine kaasa spordiorganisatsiooni arendamisele?3. Koostage enda spordiklubi SWOT-analüüs.80
ÜLDTEADMISEDSPORDI ORGANISATSIOONILINE ALUSJA STRUKTUUR,SPORDI REGULEERIMISE VORMIDSPORDI JA LIIKUMISHARRASTUSE ERINEVAD VORMIDSpordi- ja liikumisharrastust saab liigitada erinevate tunnuste alusel. Olgu n<strong>ee</strong>d spordialad või spordialaderühmad, mängud, liikumisviisid või harjutused. Samuti on võimalik liigitada sõltuvalt <strong>ee</strong>smärkidest või harrastajatest,tele- või publikuhuvist. Kindlasti on võimalikke liigitusi v<strong>ee</strong>l ja v<strong>ee</strong>l ning õigus kõigil liigitajatel. Kõikoleneb, millised tunnused aluseks võetakse.Käesolevas õppematerjalis käsitleme spordi- ja liikumisharrastust kõigepealt neljas olulises kategoorias – tunnusteksselle harrastuse korralduslik laad.Siin ja edaspidi on parema mõistetavuse saavutamiseks kõik liigitamised ja kirjelda mised esitatud nn mustvalgelskaalal. Igapäevaelus on palju musta ja valge segutoone.Esiteks:Teiseks:Kolmandaks:Neljandaks:Organis<strong>ee</strong>rumata harrastamine üksi, sõprade või perega. Eelduseks soov ja vaba tahe, aluseksühised huvid või traditsioonid. Vaba aja v<strong>ee</strong>tmise üks võimalikke vorme, elustiili jaharjumuste osa. Igaühel õigus organis<strong>ee</strong>ruda, liituda ühendustega või olla liitumata.Sportimine ja liikumine kui t<strong>ee</strong>nus, mida võimalik osta erinevatelt spord i t<strong>ee</strong>nuse kommerts<strong>ee</strong>smärgilpakkujatelt. Kõige tüüpilisemad näited on aeroobika- ja fitnessiklubid, jõusaalid,bowling’u- ja k<strong>ee</strong>glirajad. Kindlasti ka ratsa- ja kanuumatkad, golfimäng, squash, tennis jne.Tugevad seosed esimese kategooriaga, mõneti ka selle üks realis<strong>ee</strong>rimisvorm.Sportimine ja liikumine kui programmiline tegevus. Valdavalt õppeasutustes (kooli<strong>ee</strong>lsedja koolid, ka kõrgkoolid) programmiline kehaline kasvatus, kaitsejõududes üldkehalise ettevalmistuse programmid ja raviasutustes või raviga seonduvalt kehalised harjutused ravivõirehabilitatsiooni <strong>ee</strong>smärgil. Eeldab kinnitatud programme, harjutuskavasid ja <strong>ee</strong>smärke.Üldr<strong>ee</strong>glina kontrollitakse osalemist ja <strong>ee</strong>smärkide täitmist.Organis<strong>ee</strong>runud spordiharrastus. Samalaadsete huvidega spordiharrastajad asutavad ühendusevõi liituvad tegutseva ühendusega. Spordiklubi või spordiselts, mis on füüsiliste isikuteühendus, on Eesti organis<strong>ee</strong>runud spordiliikumise alus. Spordiklubid on eraõiguslikudjuriidilised isikud, üldr<strong>ee</strong>glina mittetulundusühingud. Sama spordialaga tegelevad spordiklubidon huvi korral liitunud vastava spordiala liiduks, samas maakonnas või linnas tegutsevadspordiklubid maakonna (linna) spordiliiduks. Võimalik on ühinemine ka tegevusvaldkonniti,näiteks koolisport, ülikoolisport, erivajadustega (puuetega) inimeste sport jms.Sellesse kategooriasse kuuluvad ka sportimiseks ja liikumisharrastuseks, nii õpetamisekskui ka tr<strong>ee</strong>nimiseks moodustatud asutused – spordikoolid.Kõik n<strong>ee</strong>d korralduslike tunnuste alusel eristatud neli spordi- ja liikumisharrastuse vormi on olulised, üksteistmõjutavad ja head sõltuvalt harrastajate huvidest, soovidest ning võimalustest.Käesolevas õppematerjalis keskendume peamiselt organis<strong>ee</strong>runud spordiharrastusele.81
ÜLDTEADMISEDORGANISEERUNUD SPORDIHARRASTUSE SEOSÜLDISE MAJANDUSE JA ÜHISKONNAKORRALDUSEGAVäga üldistatult ja nn mustvalgel skaalal saame rääkida kolmest spordikorralduse tüübist.Esiteks:Nn Nõukogude Liidu mudel. Tsentralis<strong>ee</strong>ritud, riigi juhtimisele ja kontrollile allutatudsüst<strong>ee</strong>m. Tulemuste ja harrastuse tsentraalne plan<strong>ee</strong>rimine ja finants<strong>ee</strong>rimine. Võimutäiust jaotsustusõigust omab riik oma spordiinstitutsioonide kaudu. Sisuliselt kogu spordikorraldusriiklikel struktuuridel ja selle asutustel. Samas väga madal või olematu vabatahtlike ühendusteroll. Spordi suhteliselt mahukas rahastamine riigi <strong>ee</strong>larvest. Seda võimaldab tööjõukõrge maksustamine ja kõrged kaudsed maksud. Inimesele töötasuna kätte suhteliselt väheraha, s<strong>ee</strong>ga ka vähem valikuvõimalusi.Teiseks:Nn USA mudel. Riigi korralduslik tegevus spordivaldkonnas väike. Küll on sport olulinekooli, kolledži ja ülikooli tasemel. Spordi rahastamine riigi<strong>ee</strong>larvest suhteliselt madal. Samastagab maksupoliitika ja majanduslik areng oma tööjõu müümisel või ettevõtluse arendamiselinimesele tunduvalt enam raha (nii suht- kui ka absoluut arvudes) sissetulekuna kui tsentralis<strong>ee</strong>ritudriigikorralduse puhul. S<strong>ee</strong>ga inimesel on ka rohkem vabadust ise otsustada jat<strong>ee</strong>nuseid osta. Ka selle mudeli puhul ei ole vabatahtlike ühenduste roll suur.Kolmandaks: Nn Euroopa mudel. Lähtub traditsioonidest, mille kohaselt sport ja liikumisharrastus onsündinud ja areneb vabatahtlike ühenduste – spordiorganisatsioonide tegevuse kaudu. Siinkõige olulisem koostöö avaliku sektori – riigivõimu ja kohalike omavalitsuste ning spordiorganisatsioonidevahel. Tähtis on kindel ülesannete jaotus, vastastikune respekt ja koostöö.Riigipoolne tsentralis<strong>ee</strong>ritus pigem vähene kui suur, majanduskliima pigem liberaalne kuiriigi kontrollitav. Maksupoliitika tagab üldr<strong>ee</strong>glina maksude laekumise üldkasulike tegevustetarbeks (sh ka sport ja liikumisharrastus) ning ka inimeste sissetulekud töö või ettevõtlus<strong>ee</strong>est loovad <strong>ee</strong>lduse oma vaba aja sisustamise <strong>ee</strong>st tasuda. Avalik sektor soosib spordiorganisatsioonidetegevust, kuna s<strong>ee</strong> on kasulik nii inimestele kui ka ühiskonnale ja nii tervistavast,sotsialis<strong>ee</strong>rivast kui ka majanduslikust aspektist lähtudes.SPORDIKORRALDUS EESTISAlates 1989. aastast on Eestis juurutatud spordikorralduse nn Euroopa mudelit.Valik langetati II Eesti Spordi Kongressil, kus ligi 800 spordiliikumist esindavat delegaati otsustasid taastadainimeste vabal ühinemisel, demokraatlikel juhtimis- ja valimis põhimõtetel tegutseva ning spordialakesksestkorraldusprintsiibist lähtuva organisatsiooni.Seda põhimõtet on järgitud Eesti spordiorganisatsiooni ülesehitamisel ja (re)integr<strong>ee</strong>ri misel rahvusvahelisseolümpia- ja spordiliikumisse. N<strong>ee</strong>d põhimõtted on sätestatud Eesti Spordi Hartas ning 1998. ja 2005. aastalriigikogu poolt vastu võetud spordiseaduses.2004. a statistika põhjal on Eestis registr<strong>ee</strong>ritud 2200 mittetulundusühinguna tegutsevat spordiklubi ja 55 spordikooli.Spordiklubides harrastab rohkem kui 100 spordiala ja liikumis vormi üle 142 000 inimese, neist üle 69 000lapse ja noore. Spordikoolides harrastab sporti üle 13 000 lapse ja noore.15 maakonnas ja neljas suuremas linnas on loodud kohalikku spordielu ühendavad spordiliidud.Eestis on loodud palju üleriigilisi spordiliite ja ühendusi, kes ühendavad spordiklubisid spordiala tunnuse võisportliku tegevusvaldkonna järgi.Eesti vabatahtliku spordiorganisatsiooni ühendajaks on Eesti Olümpiakomit<strong>ee</strong> (EOK).EOK ühendab 69 spordialaliitu, 19 maakonna ja linnaliitu ning 12 spordiühendust.82
ÜLDTEADMISED83
ÜLDTEADMISEDSpordiharrastusele ja tippspordile aluse kujundajana on nii iseseisev spordiharrastus kui ka kehaline kasvatusväga olulise tähtsusega. Sealt saavad alguse huvi ja harjumus, oskused ja teadmised.Ülalesitatud skemaatiline spordiorganisatsioonide struktuur on sarnane enamikus Euroopa riikides. Sk<strong>ee</strong>mivasakul poolel on avaliku sektori, st riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse organid ja asutused, sk<strong>ee</strong>mi paremalpoolel on eraõiguslikud juriidilised isikud ja nende asutused. Sk<strong>ee</strong>mi saab jagada ka vertikaalselt kolme ossa– kohalik, maakondlik ja üleriigiline tasand.AVALIKU SEKTORI INSTITUTSIOONID JA SPORDIORGANISATSIOONID– ÜHISED EESMÄRGID, ERINEVAD ROLLID JA ÜLESANDEDEesti spordiliikumise edukuse üheks aluseks on sujuv koostöö ja rollide jaotus avaliku sektori – riigi ja kohalikuomavalitsuse institutsioonide ning vabatahtliku sektori vahel.Lihtsalt seletades tähendab s<strong>ee</strong>, et riigi ja kohaliku omavalitsuste ülesandeks on tingimuste ja <strong>ee</strong>lduste loominespordiharrastuseks ning vabatahtliku sektori roll on inimeste ühendamine, tr<strong>ee</strong>ningute, võistluste, koolituste jamuu sisulise sporditegevusega seostuva korraldamine.RIIGIVÕIM JA KOHALIKUD OMAVALITSUSED EESTI SPORDISRiigi ja kohaliku omavalitsuse loodavad tingimused saab rühmitada neljaks:1) soodsa õigusruumi loomine – seadused ja teised õigusaktid, mis mõjutavad sportimist;2) materiaalse baasi rajamine – spordiehitiste ja -rajatiste plan<strong>ee</strong>rimine, ehitamine ja osaliselt ka ülalpidamine;3) vabatahtliku sektori rahaline toetamine – spordiklubide, spordiliitude ja -ühenduste toetamine, nendepoolt ellu kutsutud projektide toetamine ja avalike t<strong>ee</strong>nuste osutamise tellimine klubidelt (näiteks pearahalpõhineva toetuse kaudu laste ja noorte sporditegevuse korraldamise tellimine klubidelt);4) kehalise kasvatuse tagamine üldhariduskoolides ja spordialase kõrghariduse võimaldamine avalik-õiguslikesülikoolides. Siia saab paigutada ka kohalike omavalitsuste huvialakoolidena tegutsevate spordikoolideülalpidamise.Viienda mõjurina võib lisada ka riikliku tunnustamise, nii materiaalse kui ka moraalse, millega tõstetakse esilesilma paistnud sportlasi, tr<strong>ee</strong>nereid, korraldajaid, toetajaid.AVALIKU SEKTORI SPORDI JA LIIKUMISHARRASTUSE EEST VASTUTAVAD INSTITUTSIOONIDSport ja liikumisharrastus kuulub kultuuriminist<strong>ee</strong>riumi valitsemisalasse.Selle valdkonna koordin<strong>ee</strong>rimiseks on minist<strong>ee</strong>riumis loodud spordiosakond.Spordi ja liikumisharrastusega tegelevad ka teised minist<strong>ee</strong>riumid, <strong>ee</strong>lkõige haridus- ja teadusminist<strong>ee</strong>rium,sotsiaalminist<strong>ee</strong>rium ja kaitseminist<strong>ee</strong>rium, aga ka majandus- ja kommunikatsiooniminist<strong>ee</strong>rium ningkeskkonnaminist<strong>ee</strong>rium (t<strong>ee</strong>d, looduskaitsealad jms).Avalik sektor saab luua hallatavaid asutusi ja asutada riigi osalusega sihtasutusi (näiteks sihtasutus TehvandiSpordikeskus). Tulenevalt Eesti spordikorralduse mudelist ei ole selliste asutuste/sihtasutuste arv suur.Kõik 15 maavalitsust on nende tegevust sätestavate õigusaktidega, sh ka spordiseadus, kohustatud loomasporditegevuseks tingimusi ja teostama järelevalvet riigi<strong>ee</strong>larvest eraldatud vahendite kasutamise üle.Igas maavalitsuses on spordi ja liikumisharrastuse spetsialist.Kohalikud omavalitsused vastutavad kohalike omavalitsuste korraldusseaduse ja spordiseaduse aluselsportimistingimuste loomise <strong>ee</strong>st oma territooriumil. Igas kohalikus omavalitsuses on spordi ja liikumisharrastus<strong>ee</strong>est vastutav töötaja. Kohalikud omavalitsused plan<strong>ee</strong>rivad, ehitavad ja haldavad spordibaase, loovad ja peavadüleval asutusi (spordikoolid, -keskused), toetavad avalikes huvides tegutsevaid spordiorganisatsioone.Spordi ja liikumisharrastuse kui erinevate minist<strong>ee</strong>riumide vahelise ja kõiki maavalitsusi ning kohalikkeomavalitsusi kaasava valdkonna koordin<strong>ee</strong>rimiseks on valitsuskomisjoni õigustes Vabariigi Valitsuse pooltmoodustatud Eesti Spordi Nõukogu.84
ÜLDTEADMISEDSPORDIORGANISATSIOONIDVabatahtlik ja organis<strong>ee</strong>runud spordiorganisatsioon Eestis on üles ehitatud spordiklubidele ja spordiliitudele,mis enamikus on mittetulundusühingud.Kuigi Eestis nimetatakse inimeste vaba tahte alusel asutatud organisatsioone erinevalt: kodanike ühendused,mittetulundusühingud, kolmanda sektori ühendused, kasumitaotluseta ühendused, valitsusvälisedorganisatsioonid, mitteriiklikud organisatsioonid, on mõttekas edaspidi kasutada siiski nimetustmittetulundusühingud, mis on ka taoliste ühenduste õiguslik koondnimetus.Mittetulundusühingute asutamise, registr<strong>ee</strong>rimise ja tegevuse sätestab mittetulundus ühingute seadus.Spordiliikumisele on omane püramiidjas struktuur, vertikaalsed liikmesuse suhted ja spordiliikumist läbivadkoostöö võrksidemed.Selle tingliku püramiidi aluse, kõige laiema osa moodustavad spordiklubid, mis on ühistege vusest huvitatudinimeste ühendused, nn esimese astme ühendused. Ühe või teise ühise huvi ja harrastuse põhjal asutavad füüsilisedisikud mittetulundusühingu, mis seaduses sätestatud korras registr<strong>ee</strong>rimisel – kandmisel mittetulundusühinguteja sihtasutuste registrisse – omandab eraõigusliku juriidilise isiku staatuse koos sellest tulenevate kohustuste jaõigustega.Üheks juriidilise isiku õiguseks on olla järgmiste mittetulundusühingute asutajaks või liikmeks.S<strong>ee</strong>ga saavad sama spordiala harrastavad klubid ühineda vastavaks spordialaliiduks või ühe maakonnaspordiklubid ühineda selle maakonna spordiliiduks. N<strong>ee</strong>d ühendused on juba nn teise taseme ühendused– juriidilised isikud on moodustanud liidu (mittetulundusühingu).Edasi saame rääkida nn kolmanda astme ühendustest, kus klubide asutatud spordi liidud on ühinenudüleriigilisel tasandil spordi katusorganisatsiooniks – Eestis EOK-ks või rahvusvahelisel tasandil näiteks vastavaksrahvusvaheliseks spordialaföderatsiooniks. Sellist ühte kõikehõlmavat püramiidi näitlikult välja joonistada onvõimatu, sest spordiliikumine ei ole üks asutus, kus tippjuht paikneks püramiidi tipus ja erinevad osakonnad,talitused ja harud allpool. Spordiliikumise jõud ja võlu seisnebki tema vormide paljususes, iga osa autonoomsusesjuriidilises mõttes ja kokkuleppelistes liikmesuse sidemetes, mis tulenevad ühistest huvidest, ühistest võistlustest,traditsioonidest ja kokkulepetest (ühised võistlusmäärused, -r<strong>ee</strong>glid jms). Igal spordialal, igal territooriumilvõi igal spordivaldkonnal on oma ja iseseisev püramiid, kus toimivad omad, aastate jooksul kokku lepitudmängur<strong>ee</strong>glid ja traditsioonid.85
ÜLDTEADMISEDNäiteks:Korvpalliorganisatsiooni püramiid:Harjumaa spordiorganisatsioonide püramiid:Eesti spordiorganisatsioonide püramiid:86
ÜLDTEADMISEDViimasel 15 aastal on spordiorganisatsioonideks arvestatud ainult mittetulundusühinguid. Selline säte oli ka 2005.aasta lõpuni kehtinud spordiseaduses.§ 2. Mõisted 5) spordiorganisatsioon – mittetulundusühing, mille põhiülesandeks on sportliku tegevuse arendamine.6. aprillil 2005 vastu võetud uus spordiseadus jõustus 1. jaanuaril 2006 ning avardas tunduvalt spordiorganisatsioonikui juriidilise isiku vorme.Uue spordiseaduse § 4 (spordiorganisatsioonid) sätestab, et:1) spordiklubi – eraõiguslik juriidiline isik, mille põhitegevus on spordi arendamine;kommentaar: spordiklubi saab alates 2006. aastast olla nii mittetulundusühing kui kaäriühing – aktsiaselts või osaühing, samuti sihtasutus.Oluline on tema tegevuse sisu. Kõigil neil eraõiguslikel juriidilistel isikutel on olulisierinevusi liikmesuse, omandiõiguse, maksusoodustuste, asutamise ja juhtimise osas.2) maakonna spordiliit – maakonnas tegutsevate spordiklubide ühendus, kes rahvuslikuolümpiakomit<strong>ee</strong>liikmena esindab maakonna sporti ja kellel on ainuõigus korraldada maakonna meistrivõistlusi jaanda vastavaid tiitleid;kommentaar: maakonna spordiliidu kui eraõigusliku juriidilise isiku tegevusvormiks onseadusloojad näinud ette mittetulundusühingu, kuna ta on ja peab ka jääma liikmesusel bas<strong>ee</strong>ruvaks ningliikmete poolt demokraatlikult juhitavaks organisat siooniks.3) spordialaliit – spordiala harrastavate spordiklubide üleriigiline ühendus, kes spordiala rahvusvahelisespordialaliidu ning rahvusliku olümpiakomit<strong>ee</strong> liikmena spordiala esindab ja kellel on ainuõiguskorraldada üleriigilisi meistrivõistlusi ning anda vastavaid tiitleid;kommentaar: sama, mis maakonna spordiliidu kohta.4) spordiühendus – spordi spetsiifilises valdkonnas (harrastussport, tervisesport, koolisport,üliõpilassport, puudega inimeste sport, töökohasport, veteranisport jm) või piirkondlikul põhimõtteltegutsevate spordiklubide või füüsiliste isikute ühendus;kommentaar: sama, mis maakonna spordiliidu kohta.5) rahvuslik olümpiakomit<strong>ee</strong> – maakonna spordiliite, spordialaliite, spordiühendusi ja olümpiahartassätestatud tingimustel füüsilisi isikuid ühendav organisatsioon, kes korraldab ühistegevust ja arendabning kaitseb spordi- ja olümpialiikumist Eestis.kommentaar: sama, mis maakonna spordiliidu kohta.S<strong>ee</strong>ga ei muuda spordiklubi kui eraõigusliku juriidilise isiku avaram käsitlemine spordiorganisatsiooni kui tervikutraditsioonilist liikmesusel põhinevat ja demokraatlike valimiste kaudu teostatavat juhtimist ning üldisttöökorraldust.Küll võimaldab muudatus kaasata spordiorganisatsiooni aina enam sportlikke t<strong>ee</strong>nuseid osutavaid klubisid ningluua sisuliselt äriühingutena tegutsevatele klubidele õiguslik raamistik kuulumaks spordiorganisatsiooni.Spordiorganisatsioonide arv Eestis kasvab pidevalt. Luuakse uusi spordiklubisid, tekivad uued ühendused uuteliikumisvormide, spordialade või sihtgruppide baasil. Spordiorganisatsioon on pidevas muutuses. N<strong>ee</strong>d muutusedsõltuvad <strong>ee</strong>lkõige spordiorganisatsiooni liikmetest, <strong>ee</strong>stvedajatest ja juhtidest. S<strong>ee</strong>tõttu ei saa Eestis ega mujalolla täpselt ühesuguseid spordiorganisatsioone.Spordiorganisatsioonide paljususe, erinevate vormide, erinevate korraldusmudelite juures läbivad kogu rahvusvahelistorganis<strong>ee</strong>runud olümpia- ja spordiliikumist ühtsed r<strong>ee</strong>glid ja põhimõtted.Igal spordialal saab olla üks rahvusvaheline, üks kontinendi, üks riigi spordialaliit.Igat riiki rahvusvahelises spordialaliidus saab esindada ainult üks rahvuslik spordialaliit.Igas riigis saab olla ainult üks Rahvusvahelise Olümpiakomit<strong>ee</strong> poolt tunnustatud rahvuslik olümpiaorganisatsioon.Nende põhimõtete järgimine ja soov osaleda ühtses rahvusvahelises spordiliikumises on kujundanud välja rahvusvahelisedspordistruktuurid ja riikide spordistruktuurid.87
ÜLDTEADMISEDLihtsustatud sk<strong>ee</strong>mRiigisisene spordikorraldus on iga riigi siseasi, s<strong>ee</strong> sõltub ühiskonna arengust, majandusmudelist ja traditsioonidest.Kuid selleks, et osaleda rahvusvahelises spordiliikumises, olümpiamängudel, maailma- ja kontinentidemeistrivõistlustel, maailmakarikavõistlustel ja teistes sarjades, peavad riigil olema spordiorganisatsioonid, misvõimaldavad osalust ja koostööd rahvusvahelisel tasandil.SPORDI REGULEERIMINE – KOKKULEPPED JA TRADITSIOONID, TURG JA SEADUSEDKas spordiliikumist on tarvis regul<strong>ee</strong>rida, kuidas on sporti võimalik juhtida – nendele küsimustele antakse ilmselterinevaid vastuseid sõltuvalt ühe või teise riigi valitud spordikorralduslikust mudelist, ühiskonna ja majandusearengust.Kindel on, et organis<strong>ee</strong>runud spordiharrastust mõjutavad nii traditsioonid ja kokkulepped kui ka seadused jaturg. Samas mõjutavad kõik n<strong>ee</strong>d tegurid ka üksteist.Spordiliikumine põhineb traditsioonidel. Antiikolümpiamängudel 776. aastast e.m.a alates joosti, heideti, sõidetija võideldi. Võitjaid ülistati, mängude ajal ei sõditud. Nendest kaugetest aegadest on sport tohutult arenenud:sajad ja sajad uued spordialad, tehnilised vahendid, sooline, rassiline ning seisuslik võrdõiguslikkus sportida javõistelda jne.88
ÜLDTEADMISEDSamas mõjutavad tänast sporti ammused traditsioonid, varasemal või hilisemal ajal saavutatud kokkulepped.Staadionil joostakse vastupäeva, kuigi kell käib päripäeva, maratonijooksu pikkus on läbi aegade 42,195 km, ujulapikkus on just 50 m, jalgpallis on 11 mängijat, korvpallis viis, võimlemist hinnatakse kümne punkti, iluuisutamistaga kuue punkti süst<strong>ee</strong>mis, olümpiamänge p<strong>ee</strong>takse üle nelja aasta. Selliseid näiteid saavad spordi asjatundjadtuua väga palju. Küsimusele, miks just nii, on hoopis raskem vastata – nii on s<strong>ee</strong> olnud pikemat (või lühemat)aega ja nii on kokku lepitud. Kokku lepitakse võistlusalades, võistlusmäärustes, vahendites ja hindamises, kokkulepitakse r<strong>ee</strong>glites.Sport on ülemaailmne fenomen. Selleks et võimeid võrrelda, võistelda, peavad olema ühtsed r<strong>ee</strong>glid kõigilevõistlejaile. Ülemaailmne spordivõistluste süst<strong>ee</strong>m oleks mõeldamatu, kui riikides kehtiksid erinevadmängur<strong>ee</strong>glid. Just siin on organis<strong>ee</strong>runud spordiliikumise püramiidjas struktuur s<strong>ee</strong> abivahend, mis tagabkokkulepped ja r<strong>ee</strong>glid.Igal riigil või paljudel riikidel koos on võimalik spordiliikumist mõjutada seaduste kaudu. Tõenäoliselt ei oleotstarbekas luua seadusi, mis üritaks kehtestada jalgpallis m<strong>ee</strong>skonna suuruseks 15 mängijat või staadionipikkuseks 500 m<strong>ee</strong>trit. Ei haakuks n<strong>ee</strong>d kavatsused rahvus vaheliselt kokku lepitud r<strong>ee</strong>glitega ning oleks kaolemuselt mõttetud.Kuid kuidas siis seadused saavad sporti regul<strong>ee</strong>rida?Eelkõige luues õigusliku aluse inimeste vabaks ühinemiseks ja spordiorganisatsioonide tegutsemiseks, tagadesavaliku sektori poolt tingimuste loomise sportimiseks, soodustades era sektori toetusi sporditegevuseks,kindlustades sportimise ohutuse nii sportijatele kui ka pealtvaatajatele.Riigis kehtivad seadused puudutavad iga füüsilist ja juriidilist isikut. Sportlased on kohustatud järgima seadusisamaväärselt kui teised füüsilised isikud, spordiorganisatsioonid samaväärselt teiste juriidiliste isikutega. Kuiseaduslooja peab sporditegevust ühiskonnale oluliseks, saab ta seaduste ja teiste õigusaktidega anda neile isikuteleteatud soodustusi. Olgu n<strong>ee</strong>d siis maksuvabad sponsortoetused ja stipendiumid, sporditegevusega seotudkulude kompens<strong>ee</strong>rimised või katmised. Samas saab seadusega regul<strong>ee</strong>rida spordiliikumise neid lõike, millelmõju ja tähtsus laiemalt, väljapoole oma valdkonda. Näiteks kvalifikatsiooninõuded spordi- ja liikumisharrastusejuhendajatele- tr<strong>ee</strong>neritele, et tagada spordiõpetamise ja sportimise ohutus, või nõuded suurte spordivõistlustekorraldamisele, et tagada pealtvaatajate ja osavõtjate ohutus, või nõuded täita dopinguvastase võitluse r<strong>ee</strong>gleid,et tagada ausa mängu r<strong>ee</strong>glite järgimine ja hoida sportlaste tervist.Üheks paremaks näiteks seaduste mõjust spordiliikumisele on UNESCO vastuvõetud maailma dopinguvastanekonventsioon. Kõik riigid peavad selle konventsiooni ratifits<strong>ee</strong>rima ehk tunnistama dopinguvastase konventsiooniülimuslikuks riigi seadustest, s<strong>ee</strong> tähendab kogu maailmas ühtse ja harmonis<strong>ee</strong>ritud r<strong>ee</strong>glistiku kehtestamistvõitluses dopingu kasutamisega.Neljas oluline spordiliikumise mõjutaja on turg. Spordiliikumise globalis<strong>ee</strong>rumine, m<strong>ee</strong>dia ja <strong>ee</strong>lkõigetelevisiooni areng ning tugev turunduslik konkurents on tõstnud suured spordivõistlused ja nende teleülekandedkommertshuvi objektiks. Ühest küljest tähendab s<strong>ee</strong> rohkem reklaami- ja TV-õiguste raha spordile, s<strong>ee</strong>ga sellespordiala või valdkonna arendamiseks paremaid tingimusi. Teisalt mõjutab soov müüa sporti ennast. Et tagadapubliku ja eriti telepubliku huvi, on oluliselt muudetud spordivõistluste korraldust, spordialade võistlusr<strong>ee</strong>gleid.Mõni näide: võrkpallis iga serv punktiks, suusatamises ühisstardid, suusasprint kesklinnas, lauatennises lühemadmängud, kergejõustikus lühikesed võistlused, nn õhtumiitingud jne.Spordiliikumist kui suhteliselt kõrge iseregulatsiooni tasemega valdkonda mõjutavad nii traditsioonid jakokkulepped kui ka seadused ja turg. Avaliku sektori spordiinstitutsioonid on rohkem sõltuvad seadustest jateistest õigusaktidest, spordiorganisatsioonid, kes asutatud ja tegutsevad seaduste alusel, on enam mõjutatudrahvusvahelise spordiliikumise traditsioonidest ja kokkulepetest ning muutuvast turust.Kordamisküsimused:1. Nimetage spordi korraldamise vormid organis<strong>ee</strong>rituse alusel.2. Mis on Eesti spordi korraldamise põhialus vastavalt 1989. a Eesti spordi kongressi otsusele?3. Milline on Eestis riigi ja omavalitsuste roll spordi korraldamisel?4. Millise Eesti minist<strong>ee</strong>riumi haldusalasse kuulub sport?5. Mitu rahvuslikku spordialaliitu ühest riigist saab kuuluda vastavasse rahvusvahelisse spordialaliitu?89
SOOVITATAV KIRJANDUS:BIOLOOGIA JA FÜSIOLOOGIAToimetanud Loogna, G. Inimese füsioloogia ja anatoomia, 2001Delavier, F. Jõu, ilu ja tervise anatoomia, 2001MEDITSIINAnnus, L. Noorsportlaste terviseuuringud, 2000Jalak, R., Annus, L., Rannama, L., Eller, A. Spordimeditsiin tr<strong>ee</strong>nerile, 2004Landõr, A., Maaroos, J., Karu, T., Eller, A. Spordimeditsiini rakenduslikud alused, 1997Vuori, I., Taimela, S. (toimetajad) Liikumine ja meditsiin, 1998Maiste, E., Matsin, T., Utso, V. Tervise ja töövõime arendamine noorukieas, 1999Matsin, T., Jalak, R. Sport kuumas kliimas, 2004Palo, J. Tervise käsiraamat, 2001PEDAGOOGIKALoko, J. Sporditeooria, 1996Loko, J. Laste ja noorte spordiõpetus, 2002PSÜHHOLOOGIAVadi, M. Organisatsioonikäitumine, 2004Toimetanud Allik, J., Rauk, M. Psühholoogia gümnaasiumile, 2002Cialdini, R. B. Mõjustamise psühholoogia: Teooria ja praktika, 2005ÜLDTEADMISEDJunior Achievment, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Majandusõpik gümnaasiumile, 200590