Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
PRINT POST APPROVED PP318852/00020LETO - YEAR 57ŠTEVILKA - NUMBER 1Misli ThoughtsJANUAR - FEBRUAR 2008http://www.glasslovenije.com.au
Krst: Hannah Hvalica, Kew, 20.0<strong>1.</strong>2008.Krst: Georgia Marie Hogan, Kew, 19.0<strong>1.</strong>2008.Mislijanuar - februar2008V S E B I N AZ Bogom začni vsako delo,da bo dober tek imelo................3Blagri - novost krščanstva........5Iz Domžal nam je pisalprim. dr. Velimir Vulikić..............6Božično novoletna poslanicapredsednika vlade RSJaneza Janše....................... .......9Izpod Triglava.............................10Sveta Družina Adelaide.............12Iz Kraljičine dežele - QLD..........15‘Svet je oder in ljudje smo samoigralci na tem odru’....................17Programi izseljenskegadruštva Slovenija v svetu ........18Sv. Rafael Sydney......................19Vaši darovi..................................25Slovensko društvo Sydney.......26Zlato srečanjeavstralskih Slovencev................26Obvestila Veleposlaništva RS...28Iz Kluba Panthers-Triglav...........29Izgubili smo prijateljaRudija Jaksetiča.........................32K Stvarniku je odpotovalIvan Gregorich............................33Miklavž v slovenskemklubu Jadran...............................34Sv. brataCiril in Metod Melbourne...........34Potovanje po Z Evropi...............39Ogla<strong>si</strong>..........................................41Sporočila fotografij....................46Slovesno praznovanje Svete Družine v Adelaidi, 30.12.2007.
Z Bogom začni vsako delo,da bo dober tek imelo!TO JE MODROST naših prednikov, ki naj bo tudi naša, zdaj ob začetku novega leta 2008 intudi <strong>si</strong>cer v življenju.Lep poletni mesec januar je že skoraj za nami. Bil je prazničen in za mnoge tudi počitniški. Hvala Bogu,če ste <strong>si</strong> lahko privoščili nekaj dopusta. 48 rojakov iz Melbourna ta čas veselo vandra ob vodstvu StankaProsenaka po Novi Zelandiji.Ko pravim, da je bil ta čas prazničen, mislim na božično praznovanje, na prvi dan leta – novo leto,praznik Marije svete Božje Matere, na Svete Tri Kralje, na Jezusov krst, na dan Avstralije – naše novedomovine. Pred nami je svečnica (ko to pišem, ko pa boste brali, bo gotovo že za nami). Prva sredav februarju je že pepelnična sreda, začetek postnega časa, ki nas po 40 dneh spokornosti pripelje doveselja velikonočnega jutra. Velika noč je letos 23. marca.MISLI, ki so potrkale na vrata Vašega doma, so vstopile v 57. leto izhajanja. Tudi letos bodoizšle šestkrat – vsaka dva meseca, na 48 straneh. Ohranili bomo ustaljeni format, ki nam ga narekujepošta. Tudi vsebinsko bomo bolj ali manj zvesti tradiciji: Uvodnik, kakšne dobre misli izpod peresduhovnih ljudi, kdaj kakšen pogovor s poznanim rojakom v Avstraliji, novice izpod Triglava nam bo šenaprej posredoval Tone Gorjup. Seznanjeni bomo z dogodki po naših slovenskih mi<strong>si</strong>jonih in društvih, izQueenslanda in od drugod ter še kaj. Misli nam bo še naprej oblikovala Marija Anžič v Ljubljani. Letnanaročnina za leto 2008, ki se plačuje v naprej, ostaja 30 avstralskih dolarjev za naročnike v Avstralijiter 70 avstralskih dolarjev za naročnike izven Avstralije. Hvala vsem, ki darujete v tiskovni sklad p.Bernarda.Hvala Vam, dragi naročnik/naročnica, za Vašo zvestobo. Vtem mesecu smo imeli veliko dela s sprejemom naročnin. Skušalismo urediti bazo podatkov. Angelca Veedetz je opravila veliko delo.V teh Mislih so tako napisana vsa imena darovalcev v Bernardovsklad ter v druge dobre namene, ki smo jih prejeli do 22. januarja2008. Če ste plačali naročnino za leto 2008, mora biti pod Vašimnaslovom na ovitku Misli zapisano Exp.: 2008, kar pomeni, daimate Misli plačane do konca leta 2008, ne da ste dolžni za to leto,kot nekateri napačno razumejo. Če je prišlo kje do kakšne pomote,nam pro<strong>si</strong>m, čim prej sporočite, da bomo uredili, kot je prav.Hvala vsem, ki ste poslali voščila z dobrimi željami. Ko sem držalVašo pošto v roki, bi se Vam rad osebno zahvalil, pa je nemogoče.Dan ima samo 24 ur.Ko je komandir na policijski postaji sklical sestanek s policisti, jedejal: »Ker je kriminaliteta na področju naše policijske postajemočno narastla, jo moramo močno zmanjšati, zato boste odslejdelali 25 ur dnevno!« - »Kako le, če ima dan le 24 ur?« je pametnovprašal Tone. »Boste pa hodili eno uro prej v službo,« je odvrnilkomandir.Naj nam teko ure, dnevi in tedni in meseci tega leta vodprtosti Božjemu blagoslovu. Naj bodo vrata našegadoma vedno odprta za Boga.Srečno in Bog živi! p. Ciril Jaslice v Merrylandsu.misli | januar - februar 20083
Lepa ruska legendapripoveduje takole:Dan pred božičem se je nekemu možusanjalo, da ga bo na božič obiskal samBog. Ko se je zbudil, je takoj zakuril peč inpospravil sobo, da ga ne bi bilo pred Bogomsram. Skuhal je zajtrk in pričakujoč sedel zamizo. Bil je srečen. Naenkrat so se zaslišalipred vrati koraki in kmalu je potrkalo. Mož jeskočil pokonci in stekel odpret. Pred njim jeJaslice za božič 2007 v Kew.stal pismonoša, ves rdeč od mraza. Možuse je zasmilil in ga je povabil v sobo. Pogostil ga je s čajem in mu dovolil, da se je pogrel.Ko je poštar odšel, je mož pospravil umazane skodelice in postavil na mizo čiste. Sedel je k oknu, da biže od daleč zagledal težko pričakovanega gosta. Kar precej ljudi je šlo mimo okna, a nihče se ni ustavil.Mož jih je prijazno pozdravljal in skrivaj pogledoval na uro. Ko je bilo že nekaj minut čez dvanajsto, jena cesti opazil majhnega fantka, ki so mu po licu polzele debele solze. Odprl je vrata in povabil otrokak sebi ter mu postregel s toplim čajem. Otrok mu je povedal, da se je izgubil in ne najde poti do doma.Mož ga je prijel za roko in mu obljubil, da bosta skupaj gotovo našla pravo pot. Na vrata je napisal listek:»Pro<strong>si</strong>m, počakaj! Pridem takoj!« Vrata je pustil odklenjena, da bi lahko gost vstopil in mu ne bi bilo trebačakati na mrazu.Pot do fantkovega doma je bila daljša, kot je mislil. Tako se je vrnil šele ob prvem mraku. Ko je pogledalproti oknu svojega stanovanja, je opazil, da v sobi gori luč in da nekdo stoji pri oknu. Srce mu jeposkočilo od veselja.»Torej je le prišel, kakor je obljubil,« <strong>si</strong> je mislil.Odprl je vrata svojega doma in v njem našel sosedo. Bila je utrujena in žalostna, kajti že tri dni ni spala.Njen <strong>si</strong>n je hudo zbolel in jo je potreboval vsak trenutek. Možu se je žena zasmilila, kajti vedel je, da jipo moževi smrti res ni bilo lahko. Šel je k njej in ji pomagal zaviti <strong>si</strong>na v vlažno rjuho. Nato je sedel naposteljo k bolnemu otroku, da je njegova mati lahko vsaj za trenutek zadremala.Ko se je mož končno vrnil v svoj dom, je že minila polnoč. Utrujen in neizmerno razočaran je šel vposteljo. Mislil je:»Tako zelo sem verjel in se veselil, da me bo Bog obiskal, pa ga ni bilo.«Naenkrat pa je zaslišal skrivnosten glas, ki je bil neizmerno nežen in mil: »Hvala ti! Hvala, da sem sesmel danes pogreti pri tvoji peči in se okrepčati s toplim čajem! Hvala ti, da <strong>si</strong> mi pokazal pot do doma inme pripeljal k mojim!Hvala, da <strong>si</strong> me tolažilin mi pomagal!Hvala ti, da sem smelbiti tvoj gost!«ALBINA ČELIGOJje 10.12.2007 v družbidobrih sosedovin prijateljevpraznovala80. rojstni dan.Čestitamo!4 misli | januar - februar 2008
BLAGRI – NOVOST KRŠČANSTVANekateri teologi primerjajo evangeljske blagre,zapisane v Novi zavezi, desetim zapovedim, ki jihje Bog dal Mojzesu v Stari zavezi na Sinajski gori:V evangeliju osem blagrov, tam deset zapovedi. Vevangeliju obljuba sreče in veselja, tam zapovedi,ki niso vedno prijetne človeškemu ušesu. Pavendar: prvo in drugo je Božje sporočilo človeku, jetudi Božji poseg v naše življenje, je vodilo človekuna življenjski poti.<strong>1.</strong> Sporočilo in obljuba srečeBeseda »blagor« ni del našega besednjakain vsakdanjika. Navadno raje rečemo »srečenti, bodi srečen, želim ti srečo« in podobno. Tobesedo rabimo za druge, ne zase. Izražamo jokdaj kot dobro željo drugemu, drugič kot izraznevoščljivosti, da se drugemu godi bolje kot nam.S tem izražamo pomilovanja lastnega stanja.Jezus blagruje vsakega izmed nas, če ravnamov duhu njegovih besed. Skušajmo vstaviti vbesedilo blagrov besedo »srečen sem« ali»srečen bom«: Srečen sem, če sem ubog vduhu, zakaj moje je nebeško kraljestvo… Srečensem, če sem krotak…, žalosten…, lačen in žejenpravice…, usmiljen…, čist v srcu…, miroljuben…,preganjan…, zasramovan in preganjan… Veselimse in radujem, zakaj veliko je/bo moje plačilov nebe<strong>si</strong>h!« Tako bomo globlje spoznali, da sobesede namenjene meni, tebi, vsem nam. Takšnobranje stavkov bo spraševanje vesti, kako ravnamin kaj pričakujem. Če tako ravnam(o), bom(o)doživeli to, kar so doživljali apostoli: »… Zapustiliso veliki zbor veseli, da so bili vredni trpetizasramovanje« (Apd 5,41).2. Bogastvo blagrovBogastvo ima različne podobe in vsebine. Zanekoga je bogastvo zdravje, za drugega uspešenpoklic, za tretjega denar in imetje… Malo jetistih, ki bi videli v evangeljskih blagrih duhovnobogastvo, ki je vrednota zanje in za druge. Človeknavadno pričakuje, da se bo to, kar je storil aliza kar <strong>si</strong> je prizadeval, takoj obrestovalo. Vendartemu ni tako. Miroljubnost, skromnost, ponižnost,prizanesljivost, usmiljenje, se obrestujejo na dolgirok. Tisti, ki <strong>si</strong> ne prizadeva za te kreposti, nerazume onega, ki mu je takšno ravnanje vrednotain življenjski cilj. Zato ljudje pogosto ne razumejoravnanje svetnikov in velikih mož. Pomislimo:- na iskrenost v iskanju dobrega, poslušnost glasuvesti in Božjemu Duhu, odprtost za sprejemanjein razumevanje sočloveka, kajti, kdor je »ubog«je »bogat«;- na obvladovanje danosti, ko človek ne ravnapo načelu »oko za oko, zob za zob«, marveč znapreseči zamere, krivice, trenutno kritično stanje;- na sprejemanje žalosti, neuspehov innerazumevanja, ko se človek zaveda, da je vsakapreizkušnja priložnost za osebno dozorevanje,globlje spoznanje sebe in drugih;- na odnos do osnovnih življenjskih potreb, ki seizražajo ne samo v lakoti in žeji kot telesni potrebi,marveč v hrepenenju po dobrem, ki izražaživljenjski optimizem, vero v Boga in človeka;- na odpuščanje, ki je znamenje Božjevelikodušnosti, iz katere človek črpa, se po njejzgleduje in v njej najde neizčrpen vir moči;- na čistost srca, pogledov in namenov, ki neobremenjujejo ne posameznika ne drugih, marvečvsem odpirajo nova obzorja za misli in dejanja;- na prizadevanja, da bi bili no<strong>si</strong>lci miru, oznanjevalcisprave in ne razdora, graditelji mostov med ljudmiin narodi, kulturami in prepričanji;- na krivično obtožene, zapostavljene in pozabljene,ki vedo, da jim časti in notranje vrednosti ne morenihče ne vzeti ne zmanjšati;- na preziranost zaradi Boga, ki je del človeške(zgodovinske) stvarnosti, ki je človek ne želi zato,da bi drugi s tem obremenjevali svojo vest, marvečzna to obrniti sebi in drugemu v korist.3. Blagri kot povezanost z Bogom insočlovekom»Bog se razodeva kot blaženo (srečno) večnoživljenje. Srečno življenje pa je tisto, ki to zemeljskoživljenje poveže z blaženostjo in ga pripravina blaženost s krepostmi, ki vodijo k dovršitvilastne človečnosti in človečnosti drugega« (PeterSchallenberg). Povezani smo torej z Bogomin bližnjim: mi z Bogom in Bog z nami, drug zdrugim.Z Bogom, ker v uboštvu duha in prizadevanjuza dobro sledimo Kristusovemu zgledu. Čepravje njegov zgled nedosegljiv, nam kaže pot, pomisli | januar - februar 20085
kateri naj hodimo, cilj, h kateremu usmerjamosvoje korake, način, kako naj ravnamo. Evangelijje konkreten, življenjski, uresničljiv glede na našespoznanje in osebna prizadevanja, ki morajoupoštevati vlogo milosti.S sočlovekom, ker se odnos do Boga kaže srediživljenjskih stvarnosti, predvsem v odnosu dočloveka. Človek ni ovira na poti k Bogu, tudi ninujno zlo, kakor se mu zdi. Besede Seneke, da seIzpod Triglavaje vsakokrat, ko je šel med ljudi, vrnil manj človek,so poganskega, ne krščanskega izvora. Tudi nevelja rek, da je »človek človeku volk«, marveč jemilost, ki mu pomaga globlje razumeti Božji načrtin človeško stvarnost.Rafko Valenčič, LjubljanaRafkov brat Franc Valenčič živi z družino vSydneyu, v Melbournu pa njegova bratranca Jožein Srečko Brožič z družinama.Tone GorjupOBISK NA GROBOVIH APOSTOLOV.Slovenski škofje so se med 2<strong>1.</strong> in 26. januarjem2008 mudili v Rimu na tako imenovanem obisku adlimina apostolorum. Zakonik cerkvenega prava jimnamreč nalaga, da morajo vsakih pet let papežuporočati o stanju v škofiji, ki jim je zaupana. Škofjeso v tem času obiskali grob apostola Petra vVatikanu in grob apostola Pavla zunaj rimskegaobzidja, se srečali s papežem Benediktom XVI.,obiskali štiri velike rimske bazilike ter se sestaliz vodstvi različnih kongregacij in drugih ustanovSvetega sedeža. O samem poteku obiska in otem, kaj je papež povedal slovenskim škofomin po njih Cerkvi na Slovenskem, pa v prihodnjištevilki Misli.30 LET OBNOVLJENE KOPRSKE ŠKOFIJE.Na praznik Svetih treh kraljev je koprski škofMetod Pirih v stolnici Marijinega vnebovzetjadaroval zahvalno mašo ob 30-letnici razgla<strong>si</strong>tveobnovljene in razširjene koprske škofije. PapežPavel VI. je namreč 17. oktobra 1977 z bulonaslovljeno ‘V prvih letih’ obnovil staro koprskoškofijo. S tem je združil celotno ozemlje dotedanjeApostolske administrature za slovensko Primorjev obnovljeno in povečano koprsko škofijo ter jopridružil slovenski cerkveni pokrajini. Zunanjaslovesnost razgla<strong>si</strong>tve, ki jo je vodil takratniapostolski nuncij v Jugoslaviji nadškof MicheleCeccini, je bila 8. januarja 1978 v koprski stolnici.Tako je bila prvič v zgodovini slovenskega narodavečina narodnostnega ozemlja združena v enotni,samostojni in resnično slovenski metropoliji.Dotedanji škof Janez Jenko je postal prvi redniškof obnovljene in razširjene koprske škofije.Škof Metod Pirih je pri slovesnosti ob 30-letnicitega dogodka poudaril, da je praznovanje jubilejapriložnost za hvaležnost Bogu, papežu Pavlu VI.,škofu Janezu Jenku ter mnogim duhovnikom, kiso so prizadevali za ureditev škofije.SLOVENIJA ZNOTRAJ SCHENGENA.Z 2<strong>1.</strong> decembrom 2007 se je zunanja mejaEvropske unije pomaknila na vzhod. S tem je vtako imenovano schengensko območje vstopilatudi Slovenija, zunanja meja Evropske povezavepa se je premaknila na mejo s Hrvaško. Mejni inmaloobmejni prehodi na mejah med Slovenijo inItalijo, Avstrijo in Madžarsko so postali zgodovina,saj na mejah z omenjenimi državami ni več nadzoranad prehajanjem ljudi in blagovnim prometom. Stem so v<strong>si</strong> deli s Slovenci poseljenega ozemljavključeni v skupni evropski prostor. Ob tejpriložnosti se je na mejnih prehodih zvrstilo lepoštevilo prireditev, na katerih so se zbrali prebivalciz obeh strani meja od najvišjih predstavnikovdržave do preprostih ljudi, ki jim je meja čez nočprepolovila njivo ali vinograd. Padec meja so prviobčutili v<strong>si</strong>, ki so se 2<strong>1.</strong> decembra minuto čezpolnoč peljali na primer iz Slovenije v Italijo ali vobratni smeri: policisti in cariniki so se umaknili,avtomobili pa so brez ustavljanja nadaljevali potproti cilju. V nedeljo pred “padcem” meje je v Marijinicerkvi na Kostanjevici, tik ob meji med Gorico inNovo Gorico, potekalo molitveno bogoslužje obvstopu v schengensko območje, ki sta ga vodilakoprski škof Metod Pirih in goriški nadškof DinoDe Antoni. Oba sta spregovorila o pomembnemzgodovinskem dogodku, ki znova združuje, kar jebilo pred desetletji na<strong>si</strong>lno pretrgano. Škof MetodPirih je v svojem nagovoru med drugim povedal:“Z Jezusovim prihodom na svet so bili podrti v<strong>si</strong>6 misli | januar - februar 2008
zidovi in odstranjene vse meje, ker je on Odrešenikvseh narodov in vseh ljudi. In prav v ta božičničas pada dogodek, ko vstopamo v schengenskoobmočje, kjer ne bo več mejnih prehodov inkontrol, ampak se bomo svobodno in sproščenogibali ter prehajali v različne države Evrope, ki soali bodo skupaj z nami postal deležne te širine inte dobrine.”PREDSEDOVANJE EVROPSKI ZVEZI.Na novega leta dan 2008 je Slovenija prevzelapolletno predsedovanje Evropski uniji. Preddesetimi leti ali petnajstimi leti bi <strong>si</strong> težkopredstavljali, da bo Slovenija kdaj odločala inimela prvo besedo v imenu sedemindvajsetihdržav, ki imajo skupaj petsto milijonov prebivalcev.Tako vlada Janeza Janše poleg notranjih zadevopravlja vrsto nalog v imenu vseh držav, ki sopovezane v Evropski uniji. Prvi uradni dogodekpo prevzemu predsedovanja je bil 8. januarjana Brdu pri Kranju, kjer je slovenska vladagostila člane Evropske komi<strong>si</strong>je. Rdeča nitsrečanja so bile predvsem prednostne nalogeslovenskega predsedstva oziroma ključni izzivi,ki čakajo Evropsko unijo v prvi polovici leta 2008.Predsednik vlade Janez Janša je v nagovoru obtej priložnosti na prvo mesto postavil pravočasnouveljavitev Lizbonske pogodbe. Gre za <strong>dokument</strong>,ki so ga članice decembra lani sprejele namestoustavne pogodbe in tako rešile zaplet, ki je nastalob zavrnitvi skupne ustave s strani dveh članic.Države, ki so v povezavi, morajo v letošnjem letupotrditi Lizbonsko pogodbo, da bi ta lahko začelaveljati pred volitvami v Evropski parlament leta2009. Poleg tega bo Slovenija skrbela za uspešenzačetek novega kroga lizbonske strategije, ki jenamenjen spodbujanju novih delovnih mest invečji konkurenčnosti v gospodarstvu. Ukvarjati sebo morala z reševanjem energetsko-podnebnihvprašanj, obenem bo posebno pozornost nameniladržavam zahodnega Balkana.ŠKOFJE OB ZAČETKU PREDSEDOVANJA.Slovenski škofje so že pred začetkom slovenskegapredsedovanje Evropski povezavi vernikomnamenili pismo, v katerem so opozorili na tozgodovinsko nalogo in jim jo priporočili v molitev.Na začetku so zapisali, da država prevzemaizredno pomembno nalogo, kakršne naš narodše ni imel v vsej svoji zgodovini. Poudarili so, dabo morala biti Slovenija med predsedovanjempozorna na temeljne vrednote in jih pospeševatipredvsem na tistih področjih v naši soseščini in nasvetu, kjer sta mir in spoštovanje človekovih pravicposebno ogrožena. Opozarjati bo morala tudi naskrb za zdravo okolje, saj klimatske spremembeto od nas nemudoma terjajo. Dodali so še, da jepredsedovanje ugodna priložnost, da dvignemosvoj pogled nad notranje težave, ki jih imamo znašim sožitjem, in razširimo svoja obzorja. Včasu predsedovanja smo povabljeni k čutenju inmišljenju po evropsko, kar pomeni krepitev nesamo slovenske temveč tudi evropske zavesti.Nazadnje so povabili vse verne, naj z molitvijoin solidarnostjo podpremo vse, ki bodo no<strong>si</strong>liodgovornost predsedovanja.EVROPSKO LETO MEDKULTURNEGADIALOGA.Prvi dogodek v sklopu slovenskega predsedovanjeEvropski povezavi je bila mednarodna konferencao medkulturnem dialogu, ki je 7. in 8. januarjapotekala v Ljubljani. Za to priložnost se je vCankarjevem domu zbralo več sto domačih intujih strokovnjakov, ki so sodelovali v razpravah,ki zadevajo področja kulture, umetnosti, znanostiin raziskovanja. Ob koncu konference je bila vCankarjevem domu prireditev, s katero so uradnoodprli Evropsko leto medkulturnega dialoga.OPRAVIČILO POLITIČNIM ZAPORNIKOM. Sredimeseca decembra 2007 je v Ljubljani potekaladržavna proslava ob svetovnem dnevu človekovihpravic. Glavni govornik predsednik vlade JanezJanša se je ob tej priložnosti spomnil političnihzapornikov, ki jih je komunistični režim zaprl medletoma 1945 in 1990. To se je dogajalo tudi vletu 1948, ko je Generalna skupščina Združenihnarodov sprejela deklaracijo o človekovih pravicah.Predsednik vlade RS Janez Janša je v nagovoruosvetlil nekatera dejstva iz najtežjih povojnih let, koje politična policija v imenu revolucije in razrednegaboja aretirala tudi po šest, sedem in več tisoč ljudina leto. Zatem se je v imenu slovenske državeopravičil vsem preživelim političnim zapornikom vdrugi polovici dvajsetega stoletja. Med drugim jedejal: “Vsem, ki ste živi in me slišite, izrekam tudipriznanje. Želel bi <strong>si</strong>, da za temi besedami stojisleherni državljan in državljanka Slovenije. Bilo jekrivično, kar so vam storili. Imeli ste prav. Tisti, ki sovam sodili in vas preganjali, pa so ravnali narobe.V nasprotju s tedanjim obdobjem pa je sedanjamisli | januar - februar 20087
država utemeljena na človekovih pravicah.”TRUBARJEVO LETO.Slovenska vlada je leto 2008 razgla<strong>si</strong>la zaTrubarjevo leto, ker mineva 500 let od njegovegarojstva. Primož Trubar je osrednja osebnostslovenskega protestantizma v šestnajstemstoletju, pa tudi začetnik slovenskega jezikain slovenske književnosti. Narodni muzej bomarca pripravil razstavo, ki bo prikazala njegovoživljenje in delo ter okolje, v katerem je ustvarjal.Znanstveno-raziskovalni center SAZU pa bojunija organiziral mednarodni <strong>si</strong>mpozij o jezikihin identitetah. Inštitut za cerkveno zgodovino priTeološki fakulteti pripravlja mednarodni <strong>si</strong>mpozij oteološkem pomenu njegovega dela.HALASOVO LETO.Duhovniški svet murskosoboške škofije jenovembra lani sklenil, da bo leto 2008 vmurskosoboški škofiji “Halasovo leto”, ker bo24. junija minilo sto let od rojstva tega božjegaslužabnika. Jubilejno leto mučenca DanielaHalasa so slovesno razgla<strong>si</strong>li 13. januarja vstolnici v Murski Soboti, osrednja slovesnostbo 25. junija v Črenšovcih, sklep leta pa bo nanedeljo Jezusovega krsta 2009. Murskosoboškiškof Marjan Turnšek je na slovesnosti obrazgla<strong>si</strong>tvi Halasovega leta spregovoril o župniku,ki je bil trn v peti tako madžarskim orožnikom kotdomačim komunistom; še pomembnejše pa jeto, da je svetniško živel in umrl mučeniške smrti.Ob koncu je vse zbrane povabil, naj poživijopriprošnje k božjemu služabniku Danielu Halasu vrazličnih stiskah in potrebah, saj brez tega procesza njegovo beatifikacijo ne more biti uspešnokončan.PREŠERNOVA NAGRAJENCA 2008.Upravni odbor Prešernovega sklada je decembralani sklenil, da sta letošnja Prešernova nagrajencaJanez Gradišnik in Miljenko Licul. Prevajalec inpisatelj Janez Gradišnik <strong>si</strong> jo je zaslužil za življenjskodelo na področju književnosti: prevajanja,pisateljevanja in jezikoslovstva, oblikovalecMiljenko Licul pa Prešernovo nagrado prejme zaživljenjsko delo za obsežen ustvarjalni opus napodročju oblikovanja. Imena šestih dobitnikovnagrad Prešernovega sklada pa običajno objavijo7. februarja na tradicionalni proslavi ob obletnicismrti Franceta Prešerna. Proslava letos ne bo vCankarjevem domu v Ljubljani, kot vsa leta doslej,ampak v dvorani SNG Maribor. To bo hkrati uvod vEvropsko prestolnico kulture. Maribor bo ta naslov“no<strong>si</strong>l” leta 2012.Spoštovane Slovenke, spoštovani Slovenci,kot vam je verjetno znano, je Slovenija <strong>1.</strong> januarja letos kot prva izmed novih držav članic Evropske unijeprevzela predsedovanje Svetu EU. To dejansko pomeni, da bo Slovenija, država z dvema milijonomaprebivalcev, v naslednjih šestih mesecih vodila skoraj 500-milijonsko skupnost.Po besedah ministra za zunanje zadeve dr. Dimitrija Rupla <strong>si</strong> bo slovensko predsedstvo prizadevalopredvsem za enotnost in učinkovitost Evropske unije. EU potrebuje pobudo, energijo, dialog, odprtost,čim več prijateljev in partnerjev. Slovenija bo šest mesecev v soju žarometov in na prepihu svetovnihdogodkov. To nas bo okrepilo.V Sloveniji se v celoti zavedamo zahtevnosti naloge in z njo povezane odgovornosti. Na drugi stranipa to zahtevno nalogo razumemo tudi kot odlično priložnost za predstavitev Slovenije kot zanesljivesogovornice tako v okviru Evropske unije kot tudi v širši mednarodni skupnosti.Slovenija je v preteklih letih že opravljala zahtevne naloge, od članstva v Varnostnem svetu Združenihnarodov do predsedovanja Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. Noben od teh izzivov pa nibil tako zahteven kot predsedovanje Evropski uniji.Zato smo se na predsedovanje dobro pripravili. Ne le v Ljubljani in Bruslju, ampak dejansko povsod posvetu - tudi tu v Avstraliji, kjer bo naše veleposlaništvo naslednjih šest mesecev dialog z avstralskimisogovorniki vodilo tudi v vlogi predsedujoče Svetu EU. To nalogo smo odločeni izpeljati odgovorno inkvalitetno, predvsem pa v korist Slovenije in v ponos tukajšnji slovenski skupnosti.S prisrčnimi pozdravi,Gregor KozovincZačasni odpravnik poslov Veleposlaništva RS v Canberri8 misli | januar - februar 2008
REPUBLIKA SLOVENIJAKABINET PREDSEDNIKA VLADEBOŽIČNO-NOVOLETNA POSLANICA PREDSEDNIKA VLADE RSJANEZA JANŠE SLOVENCEM V ZAMEJSTVU IN PO SVETUSpoštovane rojakinje in rojaki v zamejstvu in po svetu,Novo leto je čas pričakovanj in želja za prihodnost. Je tudi čas umirjenega pogleda nazaj in snovanjasklepov za prihodnost. Predvsem pa je čas, ko drug drugemu zaželimo vse dobro v prihajajočem letu.Verjetno ni dežele na svetu, kjer ne bi živel Slovenec po rodu. Vsak od Vas no<strong>si</strong> svojo zgodbo. Za nasste pomemben in nepogrešljiv del slovenskega narodnega telesa v vsej svoji raznolikosti, ne glede narazloge za odhod v tujino. Ste naši ambasadorji v tujini ter povezovalni dejavnik Slovenije z državami, vkaterih živite in delate. Ob tej priložnosti bi se Vam rad zahvalil za vaš prispevek k boljšemu poznavanjuSlovenije v svetu, tkanju vezi ter spodbujanju razvoja matične države. Če bi ugasnilo delovanjekateregakoli slovenskega društva ali ustanove, bi to pomenilo zmanjšanje našega skupnega kulturnegain duhovnega premoženja.Življenje je minljivo in tako so se tudi letos od nas žal poslovili tudi nekateri, katerih delovanje bomopogrešali. Prav je, da se jih spomnimo tudi s prebrano slovensko knjigo ali zapeto slovensko pesmijo terse jim na ta način poklonimo.Pri Vladi Republike Slovenije sta letos pričela delovati Svet za Slovence po svetu ter Svet za Slovence vzamejstvu, v katera so vključeni tudi Vaši predstavniki. Na seminarju smo gostili novinarje izseljenskihmedijev ter kulturne animatorje slovenskih kulturnih društev. Potekale so številne dejavnosti slovenskihzamejskih in izseljenskih kulturnih in drugih skupin. Slovenija vzpodbuja delovanje mladih v zamejstvu inpo svetu ter <strong>si</strong> želi, da bi se jih čim več udeležilo obstoječih tečajev in izmenjav ter se še bolje povezalos Slovenijo. Naši otroci so naše ogledalo, saj odsevajo tisto, kar jih naučimo. So naša prihodnost inzagotovilo, da se bo slovenska kultura ohranila. Prihodnje leto bo posvečeno Primožu Trubarju. Tudi onni deloval zgolj v ožjem slovenskem prostoru, a je bistveno vplival na samozavest celotnega slovenskeganaroda. Njegovo načelo “Stati inu obstati” velja še danes.Spremembe so edina stalnica v življenju. Z razvojem novih tehnologij so se razdalje med nami skrajšale.Preko svetovnega spleta se lahko enostavneje dopisujemo, učimo slovenščine in prisluhnemo slovenskimradijskim in televizijskim oddajam tudi v oddaljenih krajih sveta, sporazumevanje je postalo bolj enostavnoin cenejše. Evropska integracija, katere del smo, se poglablja in širi. Evropsko državljanstvo prinaša večjozaščito tudi za slovenske državljane, po drugi strani ohranjanje raznolikosti Evropo bogati. Slovenskijezik in kultura imata možnosti za svojo uveljavitev. Od nas samih pa je odvisno, na kakšen način in vkolikšni meri bomo - Slovenci v svetu in tudi doma - znali ohranjati in krepiti svojo narodno in kulturnoidentiteto. Slovenija bo prihodnje leto s predsedovanjem Svetu EU prevzela odgovorno nalogo, s katero<strong>si</strong> želi povečati prepoznavnost ter ugled, ki naj bi prispeval tudi k večji kvaliteti vašega življenja. Postalibomo bolj prepoznavni, ne le znotraj Evrope, temveč tudi v daljnih državah. Z vstopom v schengenskiprostor bodo odpravljene fizične meje. Morda bo najtežje odstraniti miselne meje. Zamejski Slovenci nebodo več za mejo, temveč bomo res lahko govorili o skupnem slovenskem kulturnem prostoru. Imamoveliko odgovornost, da izkoristimo nove priložnosti sebi v prid.V Novem letu Vam želim veliko novih začetkov, zagnanosti in trdne volje, v osebnem življenju pa zdravja,ljubezni in sreče. Srečno!Janez Janša, predsednik Vlade Republike Slovenijemisli | januar - februar 20089
IZ DOMŽAL NAM JE PISALPRIM. DR. VELIMIR VULIKIĆSpoštovani g. pater Ciril Božič!Pred kratkim sem Vam poslal svojo knjigo»DOMŽALSKA LETA PROF. MATIJE TOMCA«.Sedaj se Vam ponovno oglašam s prošnjo, da vkontaktiranju s farani podprete našo željo, da bise čim več upokojencev in njih svojcev vključilov Literarni klub upokojencev Slovenije, v akcijopisanja kulturnih in drugih prispevkov v našZbornik, da njihova bogata doživetja ne bi šla vpozabo.Eno od letošnjih treh številk Zbornika pošiljam navpogled Vam in drugim, katere bo to zanimalo.Priloženo Vabilo pro<strong>si</strong>m, če kot urednik objavitev Mislih. Bil bi Vam hvaležen, če bi mi, po iziduprispevka, en izvod vedno dobro in bogatoopremljenega časopisa poslali.Sicer imam lepe spomine na Kew, na maše (tedajje bil za pokojnim p. Bazilijem p. Metod Ogorevc),pa na skupna ko<strong>si</strong>la v spodnji dvorani, na Baragovdom z bogato knjižnico, v kateri je tedaj delalagospa Marija Oppelli.Želim Vam, g. pater, zdravja in nadaljnjih uspehovpri ohranjanju vere in slovenstva v tej daljnideželi Avstraliji. V Kanadi in Avstraliji sem se samprepričal, da brez slovenske cerkve ne bi bilo večne slovenskega jezika in ne pravega slovenskegačloveka. Da je to ostalo ohranjeno, je tudi Vašazasluga. Čestitam! Prim. dr. Velimir VulikićLIKUS iz Slovenije vas vabiDragi prijatelji!Najbrž sta vaše gostoljubje in lepota vaše drugedomovine v času mojega bivanja v Melbournu leta1997 zapustili toliko prijetnega počutja, da vas invaš kraj nikakor ne morem pozabiti. Žal je medtem nekaj teh ljudi odšlo s tega sveta. Tako je pačbilo, je in bo v prihodnje. Vendar nam je še živimsojeno, da moramo do zadnjega dne delati tako,da bi zanamcem bilo še boljše. Da ste tudi vi, kiso vas valovi morja naplavili v novo domovino,dosegli velike uspehe, to že vemo.Da ne bi veliko tega, kar ste ustvarili, šlo v pozabo,bo poskrbela zgodovina, učiteljica življenja. Tegase v domovini zavedamo tudi upokojenci, zbrani vLiterarnem klubu upokojencev Slovenije (LIKUS).Ta ljubiteljska organizacija, pod vodstvomneutrudnega predsednika gospoda ZMAGARAFOLTA, deluje od leta 1995 s sedežem vMariboru. LIKUS šteje 600 ljubiteljskega pisanjaželjnih mož in žena iz vseh krajev Slovenije. Odletos se v njem lahko (celo želeno je) vključijo tudiSlovenci zunaj meja prvotne domovine. Tako biskupaj oblikovali kulturno podobo naroda, kjerkoliprebiva.Dragi prijatelji, v dogovoru s predsednikomgospodom Rafoltom, vabimo svojemu narodudobro misleče bralce slovenskega časopisaMISLI in druge, da se nam pridružijo. S preprostonapisanimi življenjskimi izkušnjami bomo skupajlažje prispevali h graditvi kulturne, gospodarskein vsakršne druge podobe v svetu še ne dovoljprepoznavnega, relativno majhnega naroda. Zlastivi, ki vas je nuja pahnila v daljne dežele, bi imeliveliko za povedati nam in svetu.Vse, kar člani LIKUS-a napišemo, zberemo veno knjigo (Zbornik), ki izhaja enkrat letno. Takoje na primer v letošnjem lično opremljenemsedemnajstem Zborniku z naslovom MOJABESEDA, sodelovalo 149 avtorjev proze inpoezije – večinoma preproste ljudske pesmi,povesti in drugo, kar prispeva drobec v mozaikukulturne zgodovine slovenskega človeka. Moramz veseljem omeniti, da je v vsakem zborniku nekajkvalitetno literarizirane proze in poezije, ki bi je bilvesel vsak poklicni literat. Zaradi tako obilnegagradiva, (kar priča, da naši upokojenci radi pišejo),je tudi letošnji Zbornik tiskan v treh oštevilčenihknjigah. Vsaka knjiga ima 255 strani, skupajpa kar 765 strani. Na pobudo gospoda ZmagaRafolta je pri Društvu upokojencev Maribor –Center ustanovljena založba DRUMAC, ki že petoleto izdaja Zbornike in samostojne knjige članovdruštva. Naj omenim, da LIKUS dvakrat letnoorganizira letovanje piscev in njihovih svojcev.Prav tako LIKUS ob izidu Zbornika vsako pomladorganizira republiško srečanje svojih članov, nakaterih javno predstavi novi Zbornik in avtorje.Z veseljem lahko zapišem, da imam že prvo»lastovko« iz Avstralije, nam dobro znano ime,gospoda IVANA LAPUHA. V letošnjem Zbornikuštev. 1 je priobčil tri povesti: V spomin Elici Rizmal,Spomin na Iva Leberja in Spomin na Marizo Ličenter štiri pesmi: Elica – tebi v slovo, V spomin Ivu10 misli | januar - februar 2008
Leberju, Teža križa in Ljudskipesnici Marceli. S človeškotoplino je oživel spomin navelike osebe, rodoljube, katerihsadovi dela bodo za vednoza<strong>si</strong>drani v kulturno zgodovinosvojega naroda.Dragi prijatelji, če želite z namisodelovati v graditvi kulturnezgodovine slovenstva, vasvabimo, da se nam pridružite.Vse, kar je treba storiti zavčlanitev v LIKUS, je le tole:- Da napišete pristopno izjavo, v kateri je trebanavesti ime in priimek, datum rojstva, naslovbivanja in telefonsko številko ter datum prijavein podpis. Prijavi je treba priložiti svojo sliko vvelikosti 3x4 cm. Prijavo pošljite na naslov: LIKUS,Slomškov trg 5, SI - 2000 Maribor. Včlanijo se lahkotudi svojci upokojencev ne glede na starost.- Na isti naslov vplačati letno članarino v znesku10 evrov in- Da za članek do štiri strani plača 40 evrovLIKUS-u, za kar avtor za ta znesek dobi 7 knjigbrezplačno.Kdor <strong>si</strong> želi pomoči v publiciranju članka ali zakarkoli drugega, mu bom rade volje pomagal, najpošlje članek na moj naslov, da ga bom urejenegaposlal v Maribor v objavo. Le članarino in prispevekza članarino naj pošlje na naslov LIKUS-a.Dragi prijatelji, le korajžno primite za svinčnik,oziroma za računalnik ali pisalni stroj in napišiteprvi prispevek, ki vam bo zagotovo objavljen. Pripisanju bodite sproščeni in brez predsodkov, sajživimo v demokraciji in popolni svobodi izražanja.V pričakovanju vaših prispevkov vas prav lepopozdravljam.Prim. dr. Velimir VulikićPlečnikova 5/ASI - 1230 DOMŽALE50 let okteta bratov PirnatNa predvečer prve adventne nedelje, <strong>1.</strong> decembra2007, sta v polni dvorani domžalskega Domakulture, poimenovanega po prvem župniku fareDomžale, Francu Berniku, priredila slavnostnikoncert Oktet bratov Pirnat ob svoji zlati obletniciin kvintet njihovih <strong>si</strong>nov in vnukov ob peti obletnicipetja. V goste sta povabila dva prijateljska pevska50 let okteta bratov Pirnat - z leve: Peter, Miha, Tone, Janez, nečak Pavle,Srečo in pevovodja Jože Dolinar. Trije bratje so že pokojni.zbora z Gorenjske. V<strong>si</strong> zbori so publiko navdušiliz večinoma narodno zabavnimi melodijami izpetdesetletnega oktetovega repertoarja.Tudi tokrat je bilo v slavnostnih nagovorih županaTonija Dragarja in drugih govorcev poudarjeno, daosmih bratov pevcev, ki mu je slovenski skladateljin župnik Matija Tomc rekel Družinski oktet, nimaprimerjave na slovenskem niti na širšem prostoru.Svetovno znani pevec Anton Šubelj iz Domžal paje nekoč rekel, da je s prepevanjem obiskal skorajves svet, da pa osmih bratov pevcev ni srečal. Žalpa leta delajo svoje. Od preostalih bratov so se zavedno poslovili Pavle, ki ga nadomešča njegov <strong>si</strong>nPavle, pa pevovodja Nejko in Lojze.Vam, spoštovani bralci Misli, je najbrž še v svežemspominu njihov, sedaj že pokojni brat Ljubo, kije več kot štiri desetletja prepeval v cerkvenempevskem zboru cerkve sv. Cirila in Metoda vKew in se udeleževal društvenih igralskih skupin.Pravzaprav me je ta njegova vez med vami vMelbournu in rojstnimi Domžalami animirala,da vam sporočim ta dogodek, na katerega bi bilponosen mar<strong>si</strong>kateri narod. Lepo vas pozdravljamter želim vesele in blagoslovljene božične prazniketer vse dobro v novem letu 2008.Prim. dr. Velimir VulikićPrav prisrčna hvala prim. dr. Velimirju Vulikićuza vse informacije, knjige, zbornik in poročila,ki nam jih je poslal. In hvala mu, ker nas takolepo in živo ohranja v spominu. Tudi tukaj vMelbournu ostaja njegov obisk ne le zapisanv knjigi, ki jo je napisal, ampak tudi v srcihmnogih, ki so se z njim osebno srečali. Vsedobro tudi njemu in njegovim v Slovenijo.No, sedaj pa na pisanje, dragi rojaki, da boLIKUS tudi Avstral-LIKUS.misli | januar - februar 200811
AdelaideV ADVETNEM IN BOŽIČNEM času smo doživelikar nekaj lepih in prijetnih ur v našem verskem inkulturnem središču Svete Družine. V torek, 1<strong>1.</strong>decembra 2007, je naše versko središče gostiloizseljenske duhovnike, redovnike in pastoralnedelavce. Pripravili smo božično večerjo in obisksvetega Miklavža. Za to slovesnost je bila našamala dvoranica lepo okrašena, mize je pripravilain okra<strong>si</strong>la ter jedilnik sestavila gospa NadaČargo; bilo je res pravo božično vzdušje. Dagostje niso bili lačni, sta poskrbeli naši kuharici,gospe Marija Ritoc in Marija Pahor. Pripravilista okusno in izdatno božično večerjo, gostje sopohvalili spretnost naših kuharic. Po večerji jeprišel Miklavž (Fr. Laszlo, madžarski duhovnik),v spremstvu dveh angelov (Basa Gebski in s.Cecilija). Najprej je Miklavž prisotne nagovoril,pohvalil in pograjal, nato je vsakega obdaroval sskromnim darilcem. Po obdarovanju smo poskušalislaščice raznih narodnosti, ki so tradicionalne zanarodno skupnost. Zvrstilo se je vse od slovenskepotice, štrudla, gibanice, do vzhodno-timorskesladice. Da bi večer ne minil prehitro, je Fr. Laszlorazveseljeval vse s kitaro in lepim petjem, ostalipa smo se mu pridružili; kitaristu so se pridružileorglice, brata Andrew in Nicholas Rushton pa natemboreen in moricca. Smeha in dobre volje nimanjkalo. Namen božične večerje je predvsem vtem, da se izseljenski pastoralni delavci družimoin da ne pozabimo običajev in tradicije, ki smo jihprinesli, ko smo šli v svet za boljšim kruhom.S praznikom Jezusovega krsta smo zaključilibožični čas. Za našo skupnost je bilo praznovanjebožiča globoko doživetje. Najprej postavljanjejaslic, ki so tudi letos bile doživete in so vsakeganagovorile o ponižnosti in Božji ljubezni, ko se jeJezus rodil v štali. Jasli - namenjene za hranjenježivali, pa so sprejele v svoj objem Odrešenika.Simbolika jaslic govori vsakemu o uboštvu in miru.p. Janez Tretjak OFMHOLY FAMILY SLOVENIAN MISSION51 Young AvenueWEST HINDMARSH SA 5007Tel.: 08 8121 3869Email: tretjakj@gmail.comPotrebno je prisluhniti svetopisemskemu sporočiluin božični pesmi. Bog daj, da bi nas to sporočilospremljalo skozi vso leto. Za polnočnico je bila,kot vsa leta, polna cerkev, z lepo pripravljenimbogoslužjem in lepimi božičnimi pesmimi. Vsakdoje lahko odhajal od polnočne maše duhovnobogatejši. Mnogi so izrazili svoje veselje nadlepo polnočno sveto mašo. Vsak je na svoj načinprispeval k lepoti in dovršenosti polnočnice.Posebno je bila ganljiva proce<strong>si</strong>ja otrok, sedaj žestarši in nekateri že stari starši, ko so na začetkusvete maše v proce<strong>si</strong>ji prinesli prižgane sveče naoltar za sveto daritev in tako na poseben načinbili povezani z molitvijo in sveto daritvijo s svojimidragimi, ki so že v večnosti. Za darovanjskoproce<strong>si</strong>jo pa je Chantel zaigrala na flavto, pesem,ki jo poje ves svet “Sveta noč, blažena noč...”Praznik naših zavetnikov slovenskegami<strong>si</strong>jona SVETE DRUŽINE, 30. decembra 2007,smo obhajali nadvse slovesno. V 28 letih, odkarsem v Adelaidi, prvič tako slovesno. Sam praznikje bil v nedeljo po božiču. Za praznovanje nasje počastil s svojo prisotnostjo p. Ciril in pevskizbor slovenskega mi<strong>si</strong>jona sv. Cirila in Metoda izKew. Ko me je p. Ciril za praznike poklical in mevprašal, kako bomo praznovali sveto Družino, murečem, da “skromno”, kot ponavadi, saj po božičumnogi gredo na počitnice in ni bilo nikoli na sampraznik velikega obiska, mnogim pa tako ni mar zaslovenski mi<strong>si</strong>jon. Pa p. Ciril pravi: “Lahko pridemoz našimi pevci in igralci na vaše praznovanje?” Malosem bil presenečen, ker takega daru in obiska zanaš praznik <strong>si</strong> še sanjati nisem upal. Dobrodošli!V razgovoru s patrom sem predlagal: Kaj, če biza naše družinsko praznovanje oziroma žegnanjepovabili tudi upokojenega adelaidskega nadškofamsgr. Leonarda Faulknerja. Nadškof je vsako letoprvo nedeljo v januarju obiskal našo skupnostin z nami praznoval Sveto Družino. Dokler je bil12 misli | januar - februar 2008
aktivni nadškof ni nikoli pozabil na našepraznovanje. Obiska je bil izredno vesel inje rekel, da se počuti kot tujec v adelaidskinadškofiji. Slovenci pa smo se ga spomniliin ga povabili. V soboto, 29. decembra2007, je p. Ciril s pevskim zborom inigralsko skupino priletel v Južno Avstralijo.Dopoldanske in opoldanske ure so izkoristiliza ogled znamenite vinske kleti Jacob’sWinery v Barosa Valley, v popoldanskihurah so imeli še pevske vaje v naši cerkvi,tako da je bilo vse nared za veliki praznik.Po vaji smo se ohladili v dvoranici, nato jeavtobus z gosti odpeljal do hotela v mestu, kjer soprenočevali.Nedelja 30. decembra 2007, SVETA DRUŽINA- praznik naših zavetnikov slovenskega mi<strong>si</strong>jonav Južni Avstraliji. Lep sončen dan, tudi sonce jegrelo lepo ob našem praznovanju. Ob 10. uri smov slovesni proce<strong>si</strong>ji z ministranti, somaševalcip. Cirilom, Fr. Johnom, p. Janezom, akolitomChrisom McKeanom in nadškofom Faulknerjemvstopili v cerkev. S kora je slovesno pozdravljalpevski zbor svetega Cirila in Metoda iz Melbournapod taktirko Metke McKean in organistke KatarineVrisk s pesmijo »Bodi pozdravljeno, Detece sveto«.Rosemari Poklar je pozdravila nadškofa, p. Cirila,goste in občestvo. Kot običajno je v imenu skupnostinadškofu podarila šopek nageljnov Melisa Pistor. Vpridigi je nadškof posebej izpostavil Sveto Družinoin zgodovino družine, iz katere izhaja nadškofovrod, sedaj starejšega in častitljivega moža. Njegovipredniki niso imeli nič lahko življenje. Za njegovopričevanje mu je vsak, ki mu je prisluhnil, hvaležen.Za obhajilo je zapel tudi naš cerkveni pevski zbormisli | januar - februar 2008Adelaidski zborz organistko Rebeco Pistor dve lepi pesmi: »Tikrasni sončni svit« in »Hostija najsvetejša«. Obepesmi zapoje naš zbor vedno z velikim občutkom.Po končani sveti maši je sledila zahvala nadškofuin gostom, nato je sledil koncert božičnih pesmi indrugih pesmi, ki jih je izvajal cerkveni pevski zboriz verskega središča svetega Cirila in Metoda.S svojimi lepimi glasovi in dovršenostjo, ki jesad mnogih vaj, so nas vse navdušili in ganili,posebej je bilo ganljivo, ko je Franc Končina nabolniškem vozičku za ta dan prišel iz bolnišnice,kjer okreva od hude bolezni. Želel je prisostvovatisveti maši, saj je on član našega cerkvenegapevskega zbora. Sedel je ob nadškofu in prisluhnillepemu petju. Zapeli so mu pesem “Rože je navrtu plela”. Za konec pa so zapeli meni najljubšopesem “Rož, Podjuna, Zila” ki mi je bila pred letizabranjena predvajati na radijskem programu, kiga je pripravljalo versko središče Svete Družine vAdelaidi. Po končanem koncertu v cerkvi so pevcidobili skromen spominček na obisk in praznovanjenaših zavetnikov Svete Družine. Nazadnje smo šenaredili nekaj fotografskih posnetkov za spominna naše tako slovesnopraznovanje, ki smoga prvič tako slovesnopraznovali. Pa mordatudi zato, ker letos (2008)obhajamo srebrni jubilej,ko je bila pred 25 leti našacerkev blagoslovljena.Koncert je bil nadvseslovesen, naša cerkev jeizredno akustična. Vsak,ki pride k nam, posebnozbori, ki pojejo v našicerkvi, pravijo, da ima13
izredno akustiko. To gre zahvala tistim, ki so seodločali za lesen strop (gospod Janez Zagorcima zato največjo zaslugo, da je sprejel na svojerame breme in odgovornost. Upam, da temu nebo nihče ugovarjal!). Po končani slovesnosti smose preselili v dvoranico, kjer smo bili pogoščeni zosvežujočo kapljico, bolj nežni pa z ledeno kavo. Žezjutraj pred sveto mašo so žene pridno pripravljaleobložene kruhke in vsak je bil postrežen. Vsem, kiste letos prispevali svoj delež k praznovanju našihzavetnikov slovenskega mi<strong>si</strong>jona, Bog povrni.Seveda vsega slavja ne bi bilo, vsaj tako slovesnone, če ne bi pripeljal p. Ciril pevcev, ki velikoprispevajo k lepemu bogoslužju v Kew. Hvala, p.Ciril, za tvoj izredni čut sodelovanja, organizacijein modrih nasvetov in izredne pozornosti, (sedajže pokojni dr. Stanislav Frank nikoli ni pozabil, skakšno pozornostjo, ko <strong>si</strong> bil na Brezjah rektorpri Mariji Pomagaj, <strong>si</strong> sredi polno dela opazilostarelega dr. Franka in mu prinesel prijaznobesedo, smehljaj in stol, da je sedel med svetomašo in nato pripeljal še novinarko slovensketelevizije, da je z dr. Frankom posnela izjavo). Hvaladirigentki Metki McKean, organistinji Katarini Vriskin vam, drage pevke in pevci, gospe Dragi Gelt zasodelovanje in gospe Lidiji Bratina pri organiziranjuizleta v Barosso in hotela ter vsem gostom inseveda vsem domačim, ki ste tako povzdignilislovesnost našega praznovanja. Že sedaj vas vsevabim na koncert, ki bo letos 4. oktobra v Adelaidiin na praznovanje 25-letnice naše cerkve SVETEDRUŽINE! Vsem Bog tisočkrat povrni, že sedajtukaj na zemlji in v nebe<strong>si</strong>h, kjer boste še lepšepeli in tudi mojo pesem Rož, Podjuna, Zila...Po končanem slavju smo odšli v slovenski klub,kjer so pripravili ko<strong>si</strong>lo in nas pogostili. V imenugospoda nadškofa, ki se je tudi udeležil ko<strong>si</strong>la(prvi nadškof), duhovnikov in gostov, hvala kerste nas duhovnike pogostili za gratis. Bog povrni!Po končanem ko<strong>si</strong>lu so člani Igralske skupineverskega središča sv. Cirila in Metoda iz Kewuprizorili veselo igro “Začarana Ančka”. Nasmejalismo se res od srca. Po igri je sledil še koncertnarodnih pesmi. Kratek klepet ob kapljici in slovood gostov. Upam, da bo slavje v klubu opisal kdoizmed za to pristojnih članov.V mesecu februarju se začenja 40 dnevnipost. Na pepelnico, 6. februarja 2008, bo ob10. uri dopoldne sveta maša; po evangeliju bopepeljenje. Vsak petek v postnem času bo ob 10.uri sveta maša, po sveti maši bo molitvena urapred Najsvetejšim in nato križev pot. V postnemčasu bo ob petkih po sveti maši priložnost zasveto spoved.V nedeljo, 10. februarja 2008, se bomo pri svetimaši zahvalili Bogu za vse duhovne darove, kijih prejemamo v naši cerkvi Svete Družine že 25let. Po sveti maši bo zahvalna pesem in pogostitevv dvoranici. Vse letošnje leto bo v znamenju tegasrebrnega jubileja, slovesno pa bomo praznovalita jubilej skupaj s koprskim škofom MetodomPirihom v drugi polovici letošnjega leta.NAŠI POKOJNI7. decembra 2007 so našli v stanovanju vQueenslandu mrtvega 38. letnega DAVIDAPISTORJA iz Adelaide. Pokopan je na pokopališčuEnfield.13. decembra 2007 se je na oddelku za umirajočesrečala z Bogom TONČKA ŽAKELJ, poročenaZUPANČIČ. Rojena je bila 25.04.1935 v Žirehv Selški dolini. Pogrebni obred je bil vmrliški veži v Centennial Parku, na istempokopališču tudi čaka vstajenja.16. decembra 2007 je po težki bolezniumrla ANITA MAGAJNA. Rojena jebila 13.06.1932 blizu Mengša. Mašazadušnica je bila 2<strong>1.</strong> decembra vkapeli Srca Jezusovega v SamartonParku, vstajenja pa čaka na Centennialpokopališču.V<strong>si</strong> rajni naj počivajo v miru Božjem invečna luč naj jim sveti. Svojcem izrekamosožalje!p. Janez14 misli | januar - februar 2008
Iz Kraljičine dežele - QLD poroča Mirko CudermanZaključni rok (datum) izida zadnje številkeMisli mi je onemogočil, da bi vam poročal olepem pogrebu Staneta Sivca, ki je bil 2<strong>1.</strong>novembra 2007. Značilno in primerno zapokojnika kot dolgoletnega organista je bilolepo slovensko petje Stankovih pevcev spomočjo in spremljavo avstralske organistke,ki je med mašo dobro obvladala noteslovenske pesmarice. Pogreb je bil v cerkviSt. Gerard Majella v Cherm<strong>si</strong>de West. Lepoštevilo se nas je zbralo pri pogrebni maši,ki sta jo skupaj darovala domači župnik Fr.Gerrard McMorrow in p. Valerijan, ki je posebejza Stankov pogreb prišel med nas. Farni župniknam je ponudil tudi cerkveno dvorano, kjer je bilačajanka v spomin pokojnegaStankota. Stane je pokopan nalivadnem pokopališču Pinaroo,kjer je pater Valerijan obnjegovem grobu opravil obredslovesa (fotografija zgoraj).Ostale podatke o pokojnemStanku sem vam že poročal vzadnji številki Misli.Naslednja prireditev našeslovenske skupnosti je bilomiklavževanje. Tokrat se gaje udeležilo tudi nekaj novih slovenskih družin,ki so se nedavno naselile v naši Kraljičini deželi.Miklavževanje vedno privabi dosti rojakov skupajna lepo domačotradicionalno prireditev.Posebno lepaudeležba v dvoranidruštva Planinka jebila na Silvestrovvečer, ko sta igralaTone Brožič in LucianoBukarica. Čepravje bilo deževno inmuhasto vreme, seje kljub slabemuvremenu napolnilaMiklavž in njegovospremstvo angelovin parkeljna.misli | januar - februar 2008dvorana rojakov in prijateljev, ki so v veselju inv domači družbi kot ena velika družina pričakalinovo leto 2008.Z obiskom patra Valerijanase je začelo slovenskopraznovanje božiča. Najprejna Gold Coastu, kjer je patrasprejel na oskrbo tamkajšnjipredsednik Jani Pal. Pri društvuLipa se je v soboto, 5. januarja2008, lepo število rojakovzbralo pri božični sv. maši, kjerso tudi imeli po maši čajanko.Drugi dan, v nedeljo, pa jepater daroval božično svetomašo pri društvu Planinka (fotografija levo).Lepe slovenske božične pesmi so posebno lepopoživele praznično vzdušje. Pater je imel na sebinovi mašni plašč, ki nam gaje lani prinesel iz Slovenijapater Darko in je tudi lepopoživel božično bogoslužje.Naše gospodinje so nampripravile dobro ko<strong>si</strong>lo. Medkuharicami sem opazil tudiveč novih mladih gospodinj,ki so se nam pridružile.Po ko<strong>si</strong>lu smo patruValerijanu ob njegovi82-letnici zapeli Happybirthday, mu izročili dariloter razdelili njegovo tortomed vse navzoče. Kmalupo ko<strong>si</strong>lu naju je pot peljalaproti Buderimu. Med potjo15
V društveni kuhinji - z leve na desno so: Miriam Gabun, SofiaDuric, Mojca Cvetkovič, Pepca Šilec in Julia Cvetkovič.sva še v domu ostarelih obiskala Jožeta Barbisa.Lepo je videti tako močno skrb za bolnike prinaših slovenskih dušnih pastirjih. Posebno paterValerijan, kljub temu, da sam težko hodi, ševedno želi obiskovati bolnike in jim nuditi duševnopomoč. V avstralskih cerkvah imajo vsepovsodvpeljane laične Hospital chaplains, kinamesto duhovnikov obiskujejo bolnikepo bolnišnicah in domovih.V Marijini cerkvi v Buderimu je patrapričakala že lepa skupina tamkaj živečihrojakov. Mirka Zavnik nam je vsem že predmašo postregla z natipkanim sporedombožičnih pesmi, ki smo jih enoglasnozapeli pri božični maši. Po maši je sledila(kot je tam že tradicija) čajanka. Tudi vBuderimu so se tamkajšnji rojaki spomnili82. rojstnega dneva patra Valerijana sčokoladno torto in darilom. Po veselemin prijateljskem vzdušju v domači družbismo se v<strong>si</strong> dobre volje poslovili.Istočasno pa je bil pri društvu Planinkačlanski sestanek s ponovnim poizkusomvolitev novega upravnega odbora.Tokrat je bil sestanek uspešen invam lahko poročam o sestavi novegaupravnega odbora:Stane Lahovec - predsednik,Franc Penko - podpredsednik,Doris Milojkovic - tajnica,Alja Gruzej - blagajničarka,Mike Jerman - namestnik blagajnika,Vlado Milojkovic - ekonom terodborniki: Rok Hojnik, Darko Simic,Robert Cvetkovic, Sergej Rus inSofija Duric.V<strong>si</strong> člani novega odbora so novo priseljeniSlovenci, razen dosedanjega predsednikaFranca Penka, ki jim bo v novem odboru pomagalprilagoditi se tukajšnjim razmeram in potrebam.Da imamo med seboj tolikonovih mladih slovenskihdružin, se moramo v prvivrsti zahvaliti Toniju Lenku,saj so se preko njegovefirme naselili v naši Kraljičinideželi. Upajmo, da se bodonovi rojaki uspešno uveljaviliv tukajšnjih razmerah innadaljevali naše začetodelo slovenstva na temdelu sveta.Pater Valerijan in Albina Vah.V Buderimu: p. Valerijan, Franc Hartman, Marjan Lauko in Jim.16 misli | januar - februar 2008
»Svet je oder in ljudje smo samo igralci na tem odru.«Dragi bralci Misli!Kot veste, sem v letu 2007 zbirala zgodbeSlovencev v Avstraliji. Knjiga teh zgodb,AUSTRALIAN SLOVENIANS, je zdaj naprodajpri www.lulu.com. Upam, da pri naročilu ne bosteimeli problemov, saj vam lahko vaši elektronskoizobraženi otroci pomagajo. Knjiga ima 335strani in vsebuje 37 resničnih življenjskih zgodbavstralskih Slovencev.Pozdravlja vas Cilka Žagar.Božični praznikiZa božič sem dobila pisma prijateljic iz hrabrihnadobudnih šolskih let; s temi prijateljicami <strong>si</strong>delimo nekaj drobnih spominov na ure, ki smo jihpreživele skupaj v prepričanju, da je pred namilepša prihodnost. Pišejo mi o svojem življenju.Šele sedaj vidim, kako skrbno smo skrivale svojorevščino in občutljivost, strah in nemoč v času,ko smo odkrivale prve skrivnosti življenja. Letamladosti so res leta odkritij.Kot moje prijateljice sem bila tudi jaz prepričana,da sem bila najbolj revna in najmanj vrednapriznanja in ljubezni; zdaj pa vidim, kako smo <strong>si</strong>bile v vsem tem podobne.Sheakespeare je rekel: »Svet je oder in ljudjesmo samo igralci na tem odru.«Res smo eden drugemu občinstvo in igralci;ploskamo uspehom drugih; pričakujemo sevedatudi, da nam bodo drugi ploskali, ko bomo uspeli.Ta medsebojna priznanja nam dajejo moč inpogum, da gremo naprej in iščemo novih načinovin možnosti za uspeh. Tako smo v<strong>si</strong> uspeli kotdružine in kot narod; tako smo postali boljšiljudje. Zdaj, hvala Bogu, nimamo več skrbi zaobstoj, naše skrinje so polne; zdaj občudujemonaše ljubke, prisrčno navihane, pametne otrokein vnuke, svoje in druge. Sedimo ob strani prizasluzenem počitku.Sem rekla naši 7-letni Elizi: »Ti <strong>si</strong> tako lepa inpametna punčka.« Ona je resno odgovorila:»Vem!«Seveda ve, saj ji v<strong>si</strong> to stalno govorimo. Nam,otrokom vojne, seveda ni nihče povedal, kakostrašno smo nadarjeni in kako izjemno lepi. Kdopa je imel čas za take neumnosti? Skrbeti je bilomisli | januar - februar 2008treba za poln lonec in streho nad glavo in čevljeza zimo. Pa, da bi se naučili dobro in hitro delati.In smo se; tako smo se gnali; bali smo se, da binas drugi prehiteli in pustili zadaj. Nismo niti opazilitekmecev za prvo mesto; vsak zase smo igraliglavno vlogo in čakali, da nam bodo naši najbližnjiploskali.Kdo so naši najbližnji? Vsekakor avstralskiSlovenci. Eden drugemu smo bili oder in občinstvovse življenje. Če ne bi imeli eden drugega, bimogoče opešali na poti, če nas nihče ne bi gledal,če se nas nihče ne bi spominjal, verjetno ne bidosegli vsega, kar smo. Šele sedaj vidim, kakozelo smo bili eden drugemu pomembni.Viharji naredijo drevo prožno in močno. Tudi nasso vetrovi življenja pri<strong>si</strong>lili v borbo za obstoj; našlismo moč v premagovanju ovir; vsak izziv je bilobenem spodbuda za nov korak;vsak nov korak jeprinesel radost uspeha.Pisala sem zgodbe ljudi različnih ras, ver innarodnosti. Vidim, da smo v<strong>si</strong> šli po isti poti;posebno naša generacija <strong>si</strong> je v vsem podobna;bili smo v<strong>si</strong> otroci vojne. Na en ali drug način smoobčutili strah in revščino, videli smo razvalinedomov in družin. Čutili smo se ogrožene; bili smoprestrašeni; postali smo močni.No, zdaj sem zaključila zgodbe avstralskihSlovencev. Pisanje teh zgodb je bilo novo odkritjezame. Vzljubila sem ljudi, ki sem jih na ta načinbolj spoznala. Rada bi spoznala še več svojihslovenskih sopotnikov v Avstraliji; rada bi z njimipotovala po stezicah njihove mladosti. Knjiga»Australian Slovenians« je izšla in jo lahkonaročite pri: www.lulu.comVerjetno v<strong>si</strong> vedno skrivamo tisto, kar nas napraviresnične in vredne ljubezni. Ko odkrivamo svojomajhnost, postanemo spet otroci in kot otroci ljubki.Tako resnično sem ponosna na vse te ljudi, ki somi povedali o svojem življenju; tako veliko lepegaje v vsakem od njih, tako herojsko pot so prehodili,tako močni in odporni so postali.Do tu smo prišli, dosegli smo več, kot smopričakovali. Seveda smo delali za svoje družine,vendar se mi zdi, da smo se hoteli tudi edendrugemu pokazati.17
Vidim tudi, da sem v življenju imela veliko sreče;bila sem zdrava, sposobna za mnoga dela, imamčudovito družino, videla sem mnogo sveta, srečalasem veliko ljudi. Žal mi je le, da že prej nisem bilasposobna prisluhniti zgodbam ljudi in sem bilapreveč vase zaverovana. V borbi za obstanek inpriznanje sem se rinila naprej, tako kot menda v<strong>si</strong>moji sopotniki. Predvsem me je bilo strah ostatizadaj, zato sem zelo hitela in spregledala ljudi instvari ki bi me lahko osrečile.Zelo sem hvaležna ljudem, ki se spominjajo mojemladosti; rahlo me je le strah, da sem morda vtej nori mladosti delala napake, ki bi prizadele vsete ljudi, ki sem jih vedno imela rada. Saj smo sev<strong>si</strong> hoteli pokazati, posebno mi, ki nismo imeli kajpokazati.Srečno novo leto 2008.Ogla<strong>si</strong>te se kaj.Cilka ŽagarLightning Ridge NSWProgrami izseljenskega društva Slovenija v svetu za leto 2008<strong>1.</strong> 15. tabor Slovencev po svetu, ki bo v soboto, 5. julija 2008, se bo letos prvič odvijal izvenLjubljane, in <strong>si</strong>cer v občini Velike Lašče. Občina nas je povabila, da skupaj praznujemo 500-letnico rojstva Primoža Trubarja, ki je v izseljenstvu ustvarjal in bogatil vse Slovence. Poudarilibomo pomembnost domačega kraja kot povezovalca Slovencev doma in po svetu. Vabimovas, da se 15. tabora udeležite s svojo delegacijo, morda tudi z glasbeno skupino oz. s kulturnopredstavo.2. Vabimo dijake, ki v vaši slovenski šoli končujejo slovenski dopolnilni pouk, na posebniprogram dvotedenskega učenja slovenskega jezika in na vodeni ogled kulturnih innaravnih znamenitosti Slovenije, od 30. 6. 2008 dalje. Ta program že šestnajst let izvajamoza dijake iz slovenskih šol iz Argentine in Kanade. Vabljeni tudi dijaki iz drugih šol.3. Vabimo slovenske odbojkarje/odbojkarice po svetu na <strong>1.</strong> svetovno prvenstvo Slovencevpo svetu v odbojki, ki bo potekalo v drugi polovici julija 2008.4. Vabimo slovenske družine na »Potep po zgodovinskih in turističnih krajih Slovenije« (prvaskupina na začetku junija, druga pa konec julija 2008).5. Vabimo vas tudi na Vseslovensko olimpiado v letu 2009. Pro<strong>si</strong>mo vas, da nam sporočite:- katere športne in kulturne panoge vadite v svoji skupnosti (moški/ženske).- v katerih panogah sodelujejo slovenski izseljenci v vaši državi.- s katerimi športi in kulturnimi programi bi se želeli predstaviti v Sloveniji.Po uspešnem 3. svetovnem nogometnem prvenstvu Slovencev po svetu se žepripravljamo na vseslovensko olimpiado. Za vključevanje moštev, posameznikov in kulturnihskupin (glasba, folklora, petje …) v okviru olimpiade je pogoj, da se šport, panoga ali dejavnostvadi v slovenski skupnosti.Lep pozdrav in za odgovor se vam že vnaprej zahvaljujemo.Boštjan Kocmurpredsednik Slovenija v svetu18 misli | januar - februar 2008
SydneyNaši začetki v MerrylandsuSpet je tu novo leto in datum 14. januarja. Nata dan leta 1973 je bila blagoslovljena novaslovenska cerkev v Merrylandsu. Torej je preteklo35 let od tega važnega dogodka, ki je vredenspomina. Obletnice smo se spomnili pri sv. mašina nedeljo Jezusovega krsta, 13.<strong>1.</strong>2008, slovesnopraznovanje pa bo v drugi polovici leta, ko bo mednami koprski škof msgr. Metod Pirih.V Melbournu praznujemo 40-letnico blagoslovacerkve sv. Cirila in Metoda, v Adelaide in v Figtreeju– Wollongongu pa 25-letnico blagoslova cerkve.Da nam bo bolj jasno, kako smo začeli graditinaše versko središče, moramo poseči v sredinoleta 1969. Ko smo zvedeli, da je v Merrylandsunaprodaj stara prezbiterijanska cerkev sv. Štefana,smo morali najprej zagotoviti dovoljenja cerkveneoblasti, iti osebno k takratnemu sydneyskemunadškofu kardinalu Gilroyu. Pro<strong>si</strong>l sem tedanjegafrančiškanskega provinciala p. Ambroža Ryana,da pro<strong>si</strong> za sprejem pri kardinalu. Uspel je. Ko svašla h kardinalu, sem imel občutek, da je to zeloobčutljiva zadeva, tako kot da bi šla po krompirv žerjavico. Kardinalusem razodel načrt zanaše versko središče.Najprej je ugovarjal,češ, da nadškofija nimasredstev za začetektega projekta. Kosem mu razložil, dane pro<strong>si</strong>mo nikakršnedenarne pomoči, ampakp. Darko Žnidaršič OFMp. Valerijan Jenko OFM, OAMST. RAPHAEL SLOVENIAN MISSION313 Merrylands Road, PO Box 280MERRYLANDS NSW 2160Tel.: (02) 9637 7147 in (02) 9682 5478Mobile: 0409 074 760; 0419 236 783Fax: (02) 9682 7692E-mail: darko@pacific.net.auvalerian@pacific.net.ausamo za dovoljenje, da imamo že nekaj sredstev,za posojilo pa bo poskrbela naša skupnost, je daldovoljenje pod pogojem, da soglaša krajevni župnikžupnije sv. Marjete Marije Alakok v Merrylandsu.Ko sem omenil župniku ta pogoj, me je vprašal,koliko Slovencev je v njegovi župniji. Dejal semmu, da deset ali enajst. Zamahnil je z roko in dejal:»Lahko jih imaš!«Takoj, ko je bila podpisana kupna pogodba sprezbiterijanci, smo začeli za <strong>si</strong>lo obnavljatiobe poslopji, da bosta vsaj začasno služilinašim namenom. Frančiškanski bogoslovciiz Campbelltowna so pobarvali pločevinastocerkveno streho s srebrno bronzo. Rojaki so pridnodelali znotraj in zunaj, da je bila cerkev za zadnjidan leta 1969 pripravljena za blagoslov. Cerkev jeblagoslovil omenjeni provincial p. Ambrož.Na novo leto, <strong>1.</strong> januarja 1970, je bila v cerkvi prvičopravljena sv. maša ob lepi udeležbi rojakov. Obkoncu maše smo zapeli zahvalno pesem za to našopridobitev – slovensko cerkev sv. Rafaela. V<strong>si</strong> pasmo bili že takrat mnenja, da bomo iz teh skromnihzačetkov in namesto lesene cerkve napravilizidove. Občina Holroyd nam je dala gradbenoPraznovanjerojstnega dne patraValerijanav Merrylandsu.misli | januar - februar 200819
dovoljenje. Načrt je napravil po našem osnutkuinženir Ivan Žigon. Njegov načrt smo nekolikospremenili, da so bila cerkvena okna na obehstraneh enaka, okna razreda pa zadaj. Libanonskibogataš Ruben F. Scarff nam je dal brezplačnona razpolago gradbeno ekipo, ki smo jo plačevalitedensko z darovi naših rojakov. Rojaki so pridnoprihajali pomagat in veliko naredili sami. Gradnjoje nadzoroval polir in gradbeni tehnik Stan Young.Cerkvene stene so bile dograjene do avstralskepomladi (sept. – okt.) 1972. Za božič tega leta smoobhajali polnočnico v občinski dvorani v Auburnu,ker streha nove cerkve še ni bila dokončana.Kmalu po novem letu so prišli na obisk škof dr.Stanislav Lenič, frančiškanski provincial p. MarijanValenčak, g. Vinko Zaletel in dr. Ivan Mikula, ki sose udeležili evharističnega kongresa v Melbournu.Na drugo nedeljo v januarju, 14.<strong>1.</strong>1973, je škofLenič slovesno blagoslovil novozgrajeno Božjohišo ob velikem številu rojakov. Popoldne smo sškofom obiskali bolnega p. Bernarda Ambrožiča,ki se slovesnosti ni mogel udeležiti. V tednu ponaši slovesnosti je škof vodil mi<strong>si</strong>jon kot pripravona birmo, ki smo jo obhajali v nedeljo, 2<strong>1.</strong><strong>1.</strong>,zakrament je prejelo 69 fantov in deklet. Popoldnesmo imeli slovesno ko<strong>si</strong>lo za birmance, staršein rojake v dvorani v Auburnu. Ta dvorana namje več let služila za polnočnico in za družabneprireditve, dokler nismo zgradili svoje dvorane vMerrylandsu.Odslej je bila v Merrylandsu sv. maša vsakonedeljo, svete maše v drugih cerkvah pa smopostopoma ukinjali. Rojaki so radi prihajali v našocerkev in tudi danes ji ostajajo zvesti. Pri vsakimaši je redno prepeval naš mešani pevski zbor, kiga je tedaj vodil Ludvik Klakočer.p. Valerijan JenkoVESELI DECEMBER ima v naši Avstraliji žetradicijo, v Sloveniji pa ta tradicija prav tako vse boljprihaja na površje. Zato smo še bolj pred izzivom,da branimo, ohranjamo to, kar je naše, da plavamoproti toku, <strong>si</strong>cer nas bo preplavilo. Slovenski adventin božič sta res naša, nenadomestljiva, četudi sestvari v čem spreminjajo. Adventni čas je kot nalaščza to, da gremo v globino, pregledamo prehojenopot v koledarskem letu in se tudi spravimo zBogom in med seboj, da smo pripravljeni sprejetiGospoda.MIKLAVŽ nas je tudi letos razveselil s svojimobiskom in darili na <strong>1.</strong> adventno nedeljo, 2.12.2007.Otroci naše Slomškove šole so nastopili v našicerkvi. Hvala otrokom, učiteljicam, staršem, starimstaršem in vsem, ki se trudite za dobro našihotrok. Tamara Letnar je oblikovala priznanja inzahvale, jaz, p. Darko, sem oskrbel barvni papirz mavrico in priznanja so čudovito uspela. KotMiklavž je nastopil Pavle Letnar, angeli so biliJana in Tamara Letnar ter Sonja Fisher, parklja panaša ministranta Luke in Mitchell Blee<strong>si</strong>ng. JanaLetnar je tudi nadomeščala hčer Renee Letnar, kije letos prvo leto poučevala na Slomškovi šoli in ješla oktobra v Slovenijo na tečaj slovenščine.Naj ob tem dodam dobrohotno opozorilo.Namreč, med nastopom otrok Slomškove šole stenekateri že začeli kar odhajati iz naše cerkve, kotbi se vam nekam mudilo. To seveda ni poštenodo otrok in učiteljic, ki se pripravljajo in predstavijoobčestvu, kar so se naučili. Poleg tega jaz, p.Darko, kot glavni mašnik še nisem blagoslovilobčestva ob sklepu maše in pevci še niso odpelisklepne pesmi. Tisti, ki skrbijo za postrežbo, gredopač odpret dvorano in pripravit za postrežbo, kadarso na vrsti, se razume. Sedežev v dvorani pa jebilo še dovolj prostih, ko sem spremljal našegaMiklavža na oder. Toliko vendarle počakajmo.– Hvala za razumevanje!NAŠE NASLEDNJE VELIKO SREČANJE JEBILO »REUNION«, ki je preseglo vsa pričakovanja.O tem več lahko berete v posebnem članku.Zbralo se nas je več, kot smo pričakovali, kar 340rojakov, družinskih članov in prijateljev, da nam jebilo v veliki dvorani v Merrylandsu pošteno vroče,pa tudi poletne vročine smo bili veseli po dokajdeževni pomladi in začetku poletja. Program jepovezovala tajnica arhiva HASA Marija Grosman,navzoče sta pozdravila predsednica HASA MarthaMagajna in častni generalni konzul RepublikeSlovenije Alfred Brežnik in Božena Forštnaričz veleposlaništva v Canberri. Florijan Auser jena naši novi pridobitvi – digitalnem projektorjupredstavil dva <strong>dokument</strong>arna videa s pričevanjirojakov. Dolga vrsta vseh vas, ki ste se vpisali vspominsko knjigo, je zgovorno znamenje. Iskrenečestitke za »še eno srečanje z Abrahamom« alikaj več!Rojaki smo bili veseli drug drugega, mar<strong>si</strong>kateri20 misli | januar - februar 2008
ste se srečali po dolgem času,drugi mi spet pravijo: »O vassem čital v Mislih in v Rafaelu, pavas še nisem videl...« ipd. Takoin podobno bomo lahko še zenega vidika spodbili modrovanjanekaterih, da »se sedaj videvamosamo na pogrebih«. (PaterCiril mi je pripovedoval, kako jenekomu, ki je tako trdil, odgovoril:»Ni treba, da se videvamosamo na pogrebih, jaz mašujemvsako nedeljo pri sv. Cirilu inMetodu!«).BOŽIČNA DEVETDNEVNICAje bila bolje obiskana kotleto poprej, pa tudi za nas jelepa duhovna priprava, da neostanemo samo pri zunanjostibožičnega praznovanja. Kolikorne moremo med tednom kbogoslužju, pa doma ali vnajbližji župniji naredimo kaj zaduhovno pripravo, preberemoin premišljujemo Božjo besedo,zmolimo desetko rožnega venca,povabimo še koga, ki je osamljenin bo lepše njemu in nam. Niveliko potrebno, da se približamo in se okrepijovezi.JASLICE so oblikovali: Sonja Fisher, DamijanFortuna, Olga, Veronika in Martin ml. Konda, Jennyin Tončka Stariha, Luke in Mitchell Blee<strong>si</strong>ng, ZoraJohnson in p. Darko. Bilo je veliko dobrevolje in navdušenja, materialov in kipovimamo dovolj, le mahu bi potrebovali kajveč. Kljub obilnemu deževju še ni ozeleneltako hitro.V BOŽIČNEM BOGOSLUŽJU inpraznovanju smo znova doživeli, kako jeGospod postal za nas majhen in ubog, dabi bili bogatejši po Njem, z Njim in v Njem.Zato »bodimo majhni, da bo Gospod imelsvoj prostor v nas« (pokojni kardinal dr.Martin Konda ml., Mitchell in Luke Blee<strong>si</strong>ng,Srednja vrsta: Tončka Stariha, Zora Johnson,Sonja Fisher, Olga Konda. Zadaj: p. ValerijanJenko, p. Darko Žnidaršič, Jenny Stariha.Častni generalni konzul RSAlfred Brežnik in Ida Sedevčič.Florjan AuserFranjo Kuharić, zagrebški nadškofin metropolit).Za polnočnico ste rojaki že zgodajnapolnili Božjo hišo. Jezuščka je vproce<strong>si</strong>ji prinesla Veronika Konda,mama Olga pa ga je postavilav jaslice, ki smo jih blagoslovilipred sv. mašo. Hvala tudi našimpevcem, bralcem, ministrantomin vsem sodelavcem. Prav takorojakom za voščila, darove,molitve, za hrano, ki jo prinašatein za vsakršno pomoč.P. Darko je na božič zjutrajmaševal tudi za italijanske vernikev župnijski cerkvi sv. MarjeteMarije Alakok v Merrylandsu,zbralo se jih je 65. - Nekaj manjkot prejšnja leta nas je bilo vFigtreeju, v Canberri pa celo več.Prisrčno je bilo tudi v Newcastluna nedeljo Svete Družine in zapraznik Gospodovega razglašenjav Queenslandu, kjer smo biliveseli novih mladih slovenskihdružin. Upamo in želimo, da sebo Planinka »pomladila« tudi priBožji službi!ŠTEFANOVANJE – praznovanjedneva samostojnosti in enotnosti RS se nas jezbralo 88 rojakov in prijateljev. Po slovenski inavstralski državni himni nas je nagovoril častnigeneralni konzul Republike Slovenije AlfredBrežnik, Florjan Auser pa je predstavil kratek film.misli | januar - februar 200821
Glasbenika Julie in Luka iz ansambla The Masterssta nas razveselila s slovenskimi in dalmatinskimimelodijami. Med nami so bili gostje iz Slovenije:Uroš, Suzana in hči Urška Lenaršič, ter družinaJaneza Šlibarja in prijatelji. Janez Šlibar je osebnikuhar ljubljanskega nadškofa in metropolita msgr.Alojza Urana ter rodni brat bolniškega župnika MiraŠlibarja. Nekaj gostov iz Slovenije nas je obiskaloše prej v novembru in v tednu po Božiču.STATISTIKA za leto Gospodovo 2007:Krstov: 9 (6 dečkov, 2 deklici, 1 odraslo dekle).Leta 2006 je bilo krščenih pri nas 17 otrok.Poroke so bile 3. Povprečna starost poročencevje 36 let (fantje 38, dekleta 34 let). Leta 2006 stase poročila 2 para in 1 drugod.Pogrebov smo imeli 26: 15 moških in 11 žensk. Vdomači cerkvi smo pospremili 16 pokojnih rojakov,3 v Figtreeju, 1 v Canberri, 1 v Newcastlu, 1 vSutherlandu, 3 v kapelah v Rookwoodu, 1 v kapeliPinegrove, ostale v drugih krajih. Povprečnastarost umrlih je 75 let in pol. Previdenih je bilo 24(za enega smo zvedeli naknadno). Leto poprej jebilo vseh pogrebov 25.Nedeljnikov: ob sobotah povprečno 24, obnedeljah 170, v Figtreeju 46, v Canberri 36, vNewcastlu 30.Svetih obhajil: v Merrylandsu 14.500, v Canberri400, v Figtreeju 970.NAPOVEDNI KOLEDARKer je letošnja velika noč zelo zgodaj, 23.3., žesedaj objavljamo postni in velikonočni spored.MERRYLANDS – SV. RAFAELV nedeljo, 27.<strong>1.</strong>, bo ob 9.30 pri nas družinskamaša in obenem zlata poroka Toneta in AniceKONDA. Zlatoporočencema čestitamo!Na svečnico, 2.2., bosta sv. maši ob 9.30 dopoldnein ob 7.00 zvečer, pri obeh bomo blagoslovilisveče.V nedeljo, 3.2., boste pri sv. maši prejeli blagoslovsv. Blaža, da bi nas »Bog obvaroval bolezni vgrlu in vsakega drugega zla«. Po sv. maši jepustni piknik, ki ga pripravlja 2. delovna skupina.Gospodinjam se priporočamo za pecivo.V sredo, 6.2., je pepelnica, začetek postnegačasa. Sv. maši bosta ob 9.30 dopoldne in ob7.00 zvečer, pri obeh bo blagoslov pepela inpepelenje.Križev pot bo tudi letos vsak četrtek ob 10.00dopoldne s petjem in v petek ob 6.30 zvečer.Na 5. postno nedeljo bo družinski križev pot ob9.00 dopoldne. Člani pastoralnega sveta vabijo ksodelovanju dosedanje in nove sodelujoče, mladein mlade po srcu!Družinska maša bo tudi letos vsako 4. nedeljov mesecu ob 9.30 dopoldne, če ne bo kdajdoločeno drugače. Na 4. nedeljo v februarju,24.2., bo maševal g. Edi Sedevčič. S to sv. mašobomo začeli šolsko in katehetsko leto, blagoslovilinaše šolarje in šolske torbe, kot smo to naredililansko leto.Otroke in starše vabimo, da se pridružite našiSlomškovi šoli, prav tako, da se prijavite za pripravona prvo sv. obhajilo in birmo. Letos obhajamo 35.obletnico blagoslova cerkve sv. Rafaela in upamo,da nas bo obiskal koprski škof msgr. Metod Pirih,predvidoma ob našem žegnanju septembra alikasneje. Katehezo oz. pripravo na zakramentebomo imeli, če bo dovolj prijavljenih, vsaj 3, dazaživi skupina.Na cvetno soboto popoldne bo izdelovanje butarickot običajno.Bogoslužje velikega tedna:na cvetno nedeljo, 16.3., ob 9.30 blagoslov zelenja,butaric in oljk na dvorišču in sprevod v cerkev, kjerbo sv. maša z dramatiziranim pa<strong>si</strong>jonom.Na veliki četrtek, 20.3., bo sv. maša ob 7.00 zvečerin molitvena ura.Na veliki petek, 2<strong>1.</strong>3., bodo obredi v častGospodovem trpljenju ob 3.00 popoldne in potemčeščenje Jezusa v Božjem grobu. Ob 6.30 zvečerkrižev pot.Na veliko soboto, 22.3., bo češčenje Jezusa vBožjem grobu. Blagoslova velikonočnih jedil bostaob 2.00 in ob 5.00 popoldne. Ob 7.00 zvečervelikonočna vigilija.Na veliko noč, 23.3., bosta sv. maši ob 8.00 in10.00 dopoldne. Ob 8.00 zjutraj bo vstajenjskaproce<strong>si</strong>ja.Na velikonočni ponedeljek, 24.3., bo sv. mašaob 9.30 dopoldne, po maši ko<strong>si</strong>lo v dvorani inpirhovanje. Večerne maše ta dan ne bo.FIGTREE – WOLLONGONGSv. maše so vsako 2. in 4. nedeljo v mesecu ob5.00 popoldne: 13. in 27.<strong>1.</strong>, 10. in 24.2., 9.3.Na <strong>1.</strong> postno nedeljo, 10.2., bo pri maši blagoslovpepela in pepelenje.22 misli | januar - februar 2008
Na cvetno nedeljo, 16.3., bo sv. maša z blagoslovomzelenja in pa<strong>si</strong>jonom ob 5.00 popoldne.Na veliki petek, 2<strong>1.</strong>3., bo bogoslužje v častGospodovemu trpljenju ob 7.00 zvečer.Na veliko noč, 23.3., bo obred vstajenja in sv.maša ob 5.00 popoldne. Po sv. maši bo blagoslovvelikonočnih jedil.CANBERRA – GARRANSv. maša je vsako 3. nedeljo v mesecu ob 6.00zvečer.V marcu: Na 3. nedeljo, 16.3., ne bo sv. maše,pač pa bo sv. maša na veliko noč, 23.3., ob 6.00zvečer. Po maši bo blagoslov velikonočnih jedil insrečanje v dvorani.V juliju bo pri nas Svetovni dan mladih, ki ga bosklenil papež Benedikt XVI. s sv. mašo 20.7.2008.Takrat v Garranu ne bo sv. maše, pač pa bo sv.maša naslednjo nedeljo, 27.7., ob 6.00 zvečer.HAMILTON – NEWCASTLESv. maša bo na belo nedeljo, 30.3., ob 6.00 zvečerin potem srečanje v dvorani. Naslednje Božjeslužbe bodo: na praznik sv. Petra in Pavla, 29.6.(nedelja), 3<strong>1.</strong>8., 30.1<strong>1.</strong> in 28.12., če ne bo kdajdoločeno drugače.ZLATA IN SONČNA OBALA IN PLANINKA,QLDVelikonočna Božja služba bo v soboto, 5.4., innedeljo, 6.4.2008: v soboto, 5.4. ob 4.00 popoldnena Klubu Lipa na Zlati Obali, v nedeljo, 6.4. ob 10.30na Planinki in ob 5.00 popoldne v Buderimu.PERTH, WAObisk rojakov bo predvidoma v mesecu avgustuali po dogovoru. P. Valerijan bo v maju in junijuodsoten, zato bo obiskal rojake kasneje.Podrobnosti sledijo.KRST:Finley Ernest CAR, Maylands, WA, rojen2.1<strong>1.</strong>2007. Starša: Joe Car in Nina Maree, rojenaHeeley. Botra sta bila Mario in Julie Anne Car.– Merrylands – Sv. Rafael, 29.12.2007.POROKA:UROŠ LENARŠIČ, <strong>si</strong>n + Franca in Marije, rojeneBastarda, rojen 2.5.1967 v Ljubljani, krščen naBrezovici pri Ljubljani, stanujoč Loška cesta 14,Log, Brezovica pri Ljubljani,in SUZANA NARTNIK, hči Miroslava in Ivane,rojene Kranjc, rojena 10.1<strong>1.</strong>1972 v Ljubljani,krščena prav tako na Brezovici pri Ljubljani,stanujoča Plešivica 25, Notranje Gorice. Pričista bila ženinova teta Jeni Brežnik in mož, častnigeneralni konzul RS Alfred Brežnik. – Merrylands– Sv. Rafael, 29.12.2007.NAŠI POKOJNI:V torek, 20.1<strong>1.</strong>2007 zgodaj zjutraj je v bolnišniciv Wollongongu umrla MARIJA GODEC, rojenaKoronja, 13 Fitzgerald Street, Cringila, NSW.Rodila se je 3.10.1925 v Ratkovcih v Prekmurju.Poročila sta se z Antonom Godcem v Avstriji,odkoder sta po nekaj tednih prišla v Avstralijo(1963). Otrok nista imela. Marija je bila čistilka ingospodinja, dobra žena, zelo rada je delala zlastina vrtu in podarila rože vsakemu, ki je prišel naobisk. Mož Anton je umrl pred poldrugim letom,18.6.2006. Mariji sta veliko pomagala zlasti Gustiin Milka Jambrovič, ki sta tudi bedela ob njej vzadnjih dneh in urah življenja, da ni bila sama, sajsvojcev nima več. Rojaki smo se prav tako v lepemštevilu zbrali pri sv. maši v Figtreeju 23.1<strong>1.</strong>2007 inposkrbeli za lep pogreb na pokopališču Kanahooka– Dapto.Na god sv. Miklavža, 6.12., je v Royal PrinceAlfred Hospital v Camperdownu umrla SILVIJAMIKLIČ, rojena Šajn, stanujoča 4/91 BalmainStreet, Leichardt, NSW. Rodila se je 16.12.1929 vva<strong>si</strong> Podpenšek pri Ilirski Bistrici. V družini je bilo11 otrok. Poročena je bila z Jožetom Mikličem, kije doma z Dolenjske. Poleg njega zapušča <strong>si</strong>naJožka, brata Danila in družino, v Sloveniji 4 bratein sestro ter eno sestro v Kanadi. Pogrebno sv.mašo smo obhajali pri Sv. Rafaelu v Merrylandsuv sredo, 12.12.2007, pokopana je na slovenskemdelu pokopališča v Rookwoodu.V četrtek, 13.12.2007, je v bolnišnici v Bulliju,NSW, umrl VIKTOR NOVAK, 7 Daphne Street,Belambi. Rojen je bil 2.8.1933 v Preložah pri IlirskiBistrici, župnija Pregarje. Poročen je bil z DragicoIljaš. Žena je umrla pred 24 leti (7.12.1983) in jebila prva, za katero smo obhajali pogrebno sv.mašo v naši cerkvi Vseh svetih v Figtreeju, ko jebila ta blagoslovljena. Zadnje leto in pol je preživelv domu počitka in tri tedne v bolnišnici. Viktorzapušča hčerki Diano in Su<strong>si</strong>e, <strong>si</strong>na Maria in dvevnukinji. Pogrebno sv. mašo smo obhajali v torek,18.12.2007 v Figtreeju, pokopan je na pokopališčuKembla Grange.V nedeljo, 23.12.2007, je v bolnišnici Mt. Druittumrl RUDI JAKSETIČ, 57 Amphitheatre Circuit,Baulkham Hills, NSW. Rodil se je 23.4.1928 vmisli | januar - februar 200823
Trepčanah pri Ilirski Bistrici v župniji Podgrajekot najmlajši od enajstih otrok. Leta 1948 sta zbratom Alojzom emigrirala v Italijo. Rudi je enajstmesecev pomagal v semenišču v Rimu v kuhinji,na vrtu, pri hišnih opravilih in stregel pri sv. mašah.Naslednje leto sta brata z norveško ladjo prišla vAvstralijo, kjer je Rudi v Bathurstu delal na cestiin nato v Snowyju. Leta 1954 je prišel v Sydney inkupil hišo v Burwoodu. Čez tri leta, 1957, sta se vPaddingtonu poročila z Emo Zadnik, ki je doma izžupnije Hrpelje-Kozina. Poleg žene Eme zapuščahčer Mirjam, <strong>si</strong>nove Dannyja, Davida in Marka,vnuke Rebecco, Alexandra, Matthewa, Stephaniein Timothyja. Rudi je bil dolga leta pevec v moškemzboru Kluba Triglav, nato v našem cerkvenempevskem zboru pri Sv. Rafaelu in v moškem zboruRožmarin pod Južnim soncem. Pogrešali bomonjegov lep bariton. Zadnja leta je bolehal, pa je kljubtemu ostal veder, družaben, poln volje do življenjain zdravega humorja in ni zamudil pevskih vaj innedeljskega bogoslužja. Nikoli ni potožil o svojihtežavah ali o bolezni, ampak je rajši bodril drugeokrog sebe in skrbel za dobro voljo. - Pogrebnosv. mašo smo obhajali v petek, 28.12.2007, pri Sv.Rafaelu v Merrylandsu. Pri sv. maši je prepevalnaš cerkveni pevski zbor, v cerkvi in pri grobu somu zapeli pesmi tudi pevci Rožmarina. V slovo somu spregovorili <strong>si</strong>novi Danny, David in Mark, hčiMirjam in vnukinja Rebecca pa sta prebrali Božjobesedo. Pokopan je na starem delu pokopališčaRookwood ob kapeli Srca Jezusovega, kjer žepočiva njegov brat Alojz, ki se je z avtom smrtnoponesrečil pred 51 leti.Na božič, 25.12.2007, je v bolnišnici v Sutherlanduumrla ANTONIJA MERLAK, rojena REJEC, 23Como Road, Oyster Bay, NSW. Rojena je bila2<strong>1.</strong>10.1927 na Črnem vrhu nad Idrijo. Poročenaje bila z Matijem Merlakom iz Rovt nad Logatcem,ki je umrl leta 1986. Zapušča hčerko Andrejo vAvstraliji in nečake v Sloveniji. Pogrebno sv. mašosmo obhajali 3<strong>1.</strong>12.2007 v župnijski cerkvi sv.Patrika v Sutherlandu, maševal je tamkajšnji novižupnik Fr I<strong>si</strong>dore Anantharaj, ki je prišel v župnijopred Božičem, doma je s Sejšelov. P. Darko jesomaševal, prebral evangelij in pridigal v obehjezikih ter vodil pogrebni obred na pokopališčuWoronora.V petek, 4.<strong>1.</strong>2008, je v domu počitka Mt. Warrigalv Sheal Harbourju umrla TEREZIJA GODINA,rojena KOLENKO. Rodila se je 26.4.1929 naGornji Bistrici v župniji Črenšovci. Poročena je bilaz Janezom Godinom, ki je doma iz Dolnje Stareva<strong>si</strong> pri Šentjerneju in je pred 25 leti tudi pomagalpri prenovi cerkve in kluba v Figtreeju. Družinaje živela v Albion Parku. Terezija je bolehala večlet. Poleg moža Janeza zapušča <strong>si</strong>nove Janka,Tonija, Jožka in Marka, vnuke Nathana, Kristana,Elizo in Tazzarin, sestro Gizelo Mlinarič in družinov Albion Parku, sestro Matildo z družino v Slovenijiter svakinjo Anico Kolenko, ki živi v Greystanesu,in njeno družino. Pogrebno sv. mašo smo obhajaliv Figtreeju 1<strong>1.</strong><strong>1.</strong>2008, pokopana je na pokopališčuKanahooka – Dapto.V ponedeljek, 7.<strong>1.</strong>2008 zvečer je v bolnišnici Mt.Druitt umrl IGNAC KUSTEC, 9 Cygnet Place,Willmot, NSW. Luč sveta je zagledal 8.5.1946na Dolnji Bistrici v župniji Črenšovci. Poročilasta se z Ido, rojeno Jenoš. Poleg žene zapuščaotroke Katarino, Danijela in Adriano ter 7 vnukov,v Sloveniji brata in sestro in dve sestri v Kanadi.Ignac je bil po poklicu cementar in je rad in velikopomagal pri naši cerkvi in mi<strong>si</strong>jonu, pri gradnjicerkve in dvorane ter na Slovenskem društvuSydney, za kar se mu je zahvalil pri pogrebu rojakŠtefan Šernek, dolgoletni predsednik Društva.Nikoli ni odrekel pomoči. Decembra 2006 je biloperiran na trebušni slinavki, zadnje leto se jezdravil po bolnišnicah in nekajkrat tudi prejelzakramente Cerkve. Pogrebno sv. mašo smoobhajali pri Sv. Rafaelu v Merrylandsu v petek,1<strong>1.</strong><strong>1.</strong>2008, pokopan je na pokopališču Pinegrovepoleg svojega <strong>si</strong>na Ignaca, ki je umrl pred devetimileti, in v bližini pokojnega brata Antona.V torek, 8.<strong>1.</strong>2008, zgodaj zjutraj je doma vMerrylandsu, 67 Chester Street, umrl FRANCMATUŠ, mizar in stavbenik v pokoju. Luč svetaje zagledal v Čepincih pri Markovcih v Prekmurju17.2.1932. Bil je <strong>si</strong>n Štefana in Neže, rojeneKalamar. Na praznik Gospodovega razglašenja,6.<strong>1.</strong>1957, sta se v domači župniji Markovciporočila s Terezijo Gašpar, domačinko iz Čepinec.Novembra istega leta sta prišla v Avstralijo, najprejv Bonegilo, kjer sta ostala tri tedne, potem sta šlaza osem mesecev na ovčjo farmo blizu Mengena,NSW. Odtod sta se preselila v Mascot, kjer je Francdelal v tovarni pohištva (2 leti), nato so živeli 3 letav Redfernu, 15 let v Marrickvillu in od leta 1976v Merrylandsu. Franc je rad in veliko pomagal pri24 misli | januar - februar 2008
cerkvi in v dvorani, prav tako njegova družina, skatero smo vseskozi povezani. Leta 1995 se jeupokojil. Kmalu potem se je začel njegov križevpot bolezni. Leta 1996 je bil operiran na prostatiin naslednje leto so mu zaradi tumorja odstranililedvico. Pridružili sta se Alzheimerjeva bolezen indemenca. Kljub temu ni izostal od Božje službe,dokler so mu dopuščale moči. Lani sta z ženoTerezijo obhajala zlato poroko. Družina je zZA BERNARDOV SKLAD:$270: M. in P. Beribak.$140: Marija in Slavko Godec.$100: Marija Samsa, družina Baša, Janez Robar.$70: J. in A. Kučko, Maria Patafta, Paula Fabian.$50: Henrik Šajn, Janez in Minka Albrecht.$40: Karl Holvet, Elizabeta Camay, FeliksKramberger, Marija Božič, Erna Mežnar, MagdaBenc, Elizabeta Kenda.$35: Janez Plut.$30: Marta in Anton Kristan, Anica Zupančič, AnkaPekol, Marija Pongračič, Franc Vrtelj, Zinka Kaiser,Olga Reholc.$20: N. N., Štefan Premrl, V. in E. Godec, MatildaKrašovec, Marija Kromar, Franc Janežič, JankoFilipič, Juliana Kotarski, Jana in Jože Čeh, JuryBogdan, Jože Kapušin, Ivan Kampuš, JožefDobrovšak, Ivanka Bajt, Franc Golc, Anton Špiclin,Angela Povh, Marjan Peric, Lojze Korošec, AlojzKastelic, Silva Krčmar, Alojz in Joška Ličan, MajdaSkubla, Ivanka Jaušovec, Cilka Žagar, E. in A.Seljak, Jože Juraja, Marija Škofic, Majda Muzlai,Milka Zidar, Vanda Sperne, Jože Lapuh, PeterVorich, Jože in Terezija Krušec, Marija Dolenc,Helena Leber, Josefina Cugmeister, Jožefa Mikuš,Rudi Strah, Augustin Tomazin, Iva Benko, BrankaIskra, Albin in Zora Gec, Ema Kokelj, Pavel Tonkli,Jože Grilj, Stan Prosenak, Iva Jerič, Alma Spraulig,Bara Kardoš, Tone Jesenko, Antonia Vučko, IvankaSmrdel, Anica in Alojz Markič, Liljana Brezovec,Ivan in Marija Rudolf, Ivan in Maria Harey, A. in M.Brne, Jože Topolovec, H. in D. Hilla, Ana Ogrizek,dr. Zvonimir Hribar, Marija Brgoč, Hinko Hafner,Marjan Vihtelič, HASA, Ana Sutej, Anka Dominko,F. in F. Maver, Avgust Glavnik, Maria Starc, F.in I. Magdič, Ida Migliacci, Paula Vohar, MilicaHajek, Tone in Anica Konda, Anton Švigelj, MarkoVAŠI DAROVIdo 2<strong>1.</strong> januarja 2008ljubeznijo skrbela zanj, patra pa sta mu ob obiskihpodelila zakramente Cerkve. Franc - »Feri« polegžene Terezije zapušča hčer Suzano, hčer Danicoz možem Stevenom, vnukinjo Mio, svaka Ludvikaz družino. Pogrebno sv. mašo smo obhajali priSv. Rafaelu v Merrylandsu v soboto, 12.<strong>1.</strong>2008,in ga v velikem številu pospremili na slovenski delpokopališča v Rookwoodu.p. Darko in p. ValerijanZitterschlager, družina Jaklič, Ludvik Smuc, ToneMikuš, Ivan in Anica Horvat, Marija Boelčkey, AntonCevec, Tomaž Možina, A. in M. Urbančič, MarijaGregorič, Viktorija Mrak, Margaret Hatežič, Franzin Angela Plohl, Danilo in Zofi Šajn.$15: M. Vončina.$10: Francka Kotnik, Bernard Brenčič, DanicaPetrič, Irma Zadel, Drago Jakovac, Elvira Čuk, Emain Jože Črnčec, Jakob Urbančič, Olga Mezinec, M.in M. Godec, R. in M. Verbanc, Anton Vidmajer, F.in I. Kampuš, Anamaria Zver, Jožef Rezek, D. in V.Velcich, Frank Murko, J. in R. Horvat, V. Tomazin.M. Vran, B. Prinčič, Elizabeth Kovačič, Alojz in OlgaBrne, Anica Kodrič, Angela Brala, Alojz in AlojzijaHusarek, Jože Malnarič, Kristina Car, Ana Kolenko,Toni Šajn, Zofia in Alojz Hrast, Marija in Lojze Kerec,Anton Gjerek, Angela Lečnik, Gabrijel Gomizel,Draga Vadnjal, Ivan Trebše, Albert Vene, RomanUršič, Roza Kavaš, Jože Lipovž, Slavica Brumec.$8: J. Košir.$5: A. Gubič, Ivanka Bole, Antonija Ahec, FranckaLudvik, Renato Ivančič, Maria Stajnko, F. Matjašič,Terezia Jošar, Jože Belovič, Gizela Mlinarič.ZA LAČNE: $50: Jana in Jože Čeh, Marta in AntonKristan. $30: Alojzija Gosak. $20: Anton in ElizabetaKociper, Nadia N. Vonič.ZA MISIJONE: $200: Tone in Anica Konda.$70: Marija in Anton Brne. $50: Jože in TerezijaKrušec, Marija Rogina, Ema Bole-Kosmina - zap. Huga, N. N. Geelong, Lojze in Barica Brodnik- namesto božičnih voščilnic.$20: Alojzija Gosak, Elvira Mahnič.$10: Klara Brcar.ZA MISIJON V ZAMBIJI: $200: Majda Skubla.MLADINI OB SREČANJU S SV. OČETOM:$ 20: Jo<strong>si</strong>pa Kunek.BOG POVRNI VSEM DAROVALCEM!misli | januar - februar 200825
SLOVENSKO DRUŠTVO SYDNEY – poroča Štefan ŠernekNovi odbor Slovenskegadruštva SydneyV dvorani Slovenskega društvaSydney smo imeli v nedeljo,2. decembra 2007, ob 3. uripopoldne generalni članskisestanek in volitve. Po večletih je društvo zopet izvoliloceloten odbor. Izvoljenih je bilo12 članov nadzornega odborain eden član pododbora.Imamo skupaj 13 članov. Še isti dan smo pokratkem sestanku izvolili novega predsednika. A vponedeljek, 3. decembra, so na sestanku izvolilidelovanje ostalih odbornikov.Predstavljamo vam jih:Predsednik: Joško ErzetičPodpredsednik: Mirko CerovacBlagajnik: Jožef NemešTajniško delo sta prevzela: Linn in ViljemPušenjakPrireditve in kultura: Štefan Šernek, ZoraJohnsonOstala dela so se razdelila ostalim članom: AnaŠernek, Ančka Erzetič, Zorica Cerovac, FanikaZafošnik, Micka Nemeš in Stane Jug.MIKLAŽEVANJE smo imeli v nedeljo, 9.decembra 2007, ob 3. uri popoldan. Obisk je biluspešen, saj je prišlo veliko mladine in tudi našihvnučkov ni manjkalo. Miklavž je obdaril vse otroke,katerih darila je poklonilo Slovensko društvo. Bilopa je tudi mnogo drugih daril, katere so pokloniliVodilni odbor Slovenskega društva Sydney.svojci in prijatelji. Zahvaljujemo se sv. Miklavžu inspremstvu. Bila je tudi izžrebana loterija s štirimidobitki in žrebanje srečnega člana, katerega nažalost ni bilo med nami tisti večer.Za ples in zabavo je igral ansambel Alpski odmevipod vodstvom Štefana Šerneka mlajšega.Želimo in upamo, da bo naše društvo SDS tudiv novem letu 2008 še bolj uspešno in priljubljenomed svojimi člani in obiskovalci.Prav tako želimo vse slovenskim organizacijamin cerkvenim centrom v Avstraliji SREČNO,ZDRAVO, BLAGOSLOVLJENO LETO 2008.SILVESTROVANJE pri SDS in prihod novegaleta 2008 smo imeli v večeru 3<strong>1.</strong>12.2007. Ta večerz so z veseljem in zadovoljstvom prihajali ljudje izvseh krajev: Wollongonga, Newcastla, Melbourna,Adelaide in okolice Sydneya. Dvorano so napolniliskoraj do zadnjega stola. Ob osmi uri zvečer sozačeli servirati hrano v treh obrokih. Hrana jebila izvrstna, okusna in obilna. Zahvala našimkuharicam in šefu Jožetu Nemešu. Prav tako nasNa volitvah, 2. decembra 2007, je bilo izvoljenih 12 članov nadzornega odbora in eden član pododbora.26 misli | januar - februar 2008
je navdušila sladka kapljica dobrega vinčeca, dasmo bili veseli in razpoloženi.Ta večer nas je na ple<strong>si</strong>šču razveselili ansambelTIROLEAN ECHOS s polkami, valčki in podobno.Imeli smo 12 dobitkov za loterijo. Sponzorji sobili G. Gojak, Primo delikatesa, Joes Fr. market,SDS, družini Šernek in Jambrovič ter drugi. Imelismo žrebanje srečnega člana. Tik pred polnočjosmo poklicali predsednika Jožefa Erzetiča, da naspozdravi in popelje v novo leto 2008. Spregovorilje tudi Štefan Šernek starejši, ki je bil govornikin voditelj tega večera. Z nekaj šaljivkami in obspremstvu g. Lentija iz Melbourna na harmonikosta zapela nekaj domačih melodij, kar je še boljpopestrilo naš <strong>si</strong>lvesterski večer in prihod novegaleta 2008.In vsem vam, dragi rojaki, želimo srečno in zdravonovo leto 2008.Obiščite naš dom in naše prireditve v večjemštevilu. Le s tem boste pomagali k daljšemuobstoju Slovenskega društva Sydney.Hvala in dobrodošli!ZLATO SREČANJEAVSTRALSKIH SLOVENCEV 2007Zgodovinski arhiv za avstralske Slovence,na kratko HASA NSW, je prevzel organizacijoprvega skupnega srečanja vseh tistih rojakov, ki soprispeli v Avstralijo leta 1957 ali pa še prej. Zbraliso se rojaki iz vseh koncev NSW, nekateri pa tudiiz Queenslanda in Viktorije. Mnogi od njih se nisovideli že dolgo let, nekateri so pa še v stalnih stikih.Prvotna ideja o srečanju bi naj zajela dekleta, ki soprišla v Avstralijo z letalom iz taborišča Aversa vItaliji, ker pa je obletnica 50 let tako lepa okroglaštevilka, ni bilo čudno, da je do enakih idej prišlotudi drugje, med ljudmi, ki so potovali v Avstralijoz ladjo Toscana decembra 1957 in drugimi. Izvseh teh pogovorov se je porodila ideja, naj biHASA NSW prevzela organizacijo srečanja vseh,ki so prispeli v Avstralijo leta 1957 ali še prej.Objavili smo to idejo na radiu, v časopi<strong>si</strong>h, naStičišču avstralskih Slovencev, v pismih članomkluba Panthers-Triglav in kar naenkrat smo bilipreplavljeni z odgovori. Sodelavke HASA NSW sosprejemale telefonske klice ljudi, ki bi želeli pritina to srečanje, zraven pa še povedati, kdaj inkako so odšli iz domovine, v katerih taboriščih sopreživeli dneve, tedne in nekateri leta čakanja, dabodo odšli na dolgo pot v novo domovino, kam jihje zanesla pot v Avstraliji, njihove upe, težave inrazočaranja, pa tudi uspehe in srečne trenutke.Predsednica HASA NSW Martha Magajna,tajnica Maria Grosman in blagajničarkaMihelca Šušteršič z “Zlato knjigo”.Število prijavljenih je naraščalo, delo in priprave sose kopičile. Našli smo pokrovitelje, prijazne ljudi,ki so bili tudi sami del proslave petdesetletnice inso bili pripravljeni prispevati zastonj ali za majhnoceno del hrane za pogostitev, klubi in organizacijeso obljubili finančno podporo, nabaviti je bilo trebaAlfred Brežnik z najstarejšo slovenskopriseljenko Ido Sedevčič(v Avstralijo je prispela leta 1939) in njenim<strong>si</strong>nom duhovnikom g. Edwardom Sedevčičem.misli | januar - februar 200827
projektor in platno, na katerem bi lahko zbranimprikazali posamezne zgodbe priseljencev, ki jih jezbiral Florjan Auser iz Slovenske medijske hiše.Pripravljali smo »Zlato knjigo«, v katero naj bi sepodpisali v<strong>si</strong> slavljenci in zraven pripisali, kdajso prišli in s katero ladjo ali letalom. Ves čas paso še prihajali novi klici in število prijavljencev jenaraščalo že preko 300 ljudi. Bali smo se , da vdvorani verskega središča ne bo dovolj prostora,dovolj miz, dovolj krožnikov, dovolj kozarcev,dnevi pa so hiteli in se bližali datumu, ki je bilnapovedan.V SOBOTO, 15. DECEMBRA 2007, ob 3. uripopoldne se je dvorana verskega in kulturnegasredišča sv. Rafaela, 311 Merrylands Road,Merrylands NSW, napolnila do zadnjega kotička.Prišli so ljudje, ki jih nismo videli že več desetletij,za katere sploh nismo vedeli, da so še živi, nekateriso pripeljali družine, otroke in vnuke in v množiciso iskali in s težavo našli stare prijatelje. Poleg njihso prišli v<strong>si</strong> vidni javni delavci slovenske skupnosti,predsedniki organizacij in klubov iz vsega NSW,zaslužni sodelavci organizacije HASA NSW, kiso že v preteklih letih s pridnim delom pomagalipostaviti to organizacijo na trdne noge s finančnopodporo ali s pridnim delom. Še posebno smo biliveseli udeležbe ljudi, kot je zvezna ministrica zastanovanjske zadeve in za položaj žensk – Hon.Tanya Pliberšek, MP za mesto Sydney, katere staršiso tudi bili med slavljenci in je pripeljala s sebojtudi soproga in otroke; častni generalni konzulRepublike Slovenije Alfred Brežnik, ki je bil patronin soustanovitelj naše organizacije HASA NSW,zastopnica Veleposlaništva Republike SlovenijeBožena Forštnarič z možem ter pater Darko inpater Valerijan iz verskega in kulturnega središčaMerrylands in še veliko število pomembnih javnihdelavcev v naši skupnosti. Veliko ljudi je prišlo inčeprav je bilo malo tesno, je bilo za vse prostorain zadovoljni so bili, mi pa tudi. Poleg prijetnegasrečanja s starimi prijatelji smo velik del slovenskeskupnosti seznanili z delom in poslanstvom, ki <strong>si</strong>ga je zastavila naša arhivska organizacija HASANSW.Na novem ekranu smo prikazali informativni videoo delu in postopkih urejanja arhivov, nato pa ševideo z življenjskimi zgodbami večjega številapriseljencev, kar bo predstavljalo tudi dragocendodatek našim arhivom.Dobili smo tristo in nekaj majhnih in velikih zgodbo naših ljudeh, nekateri so prinesli s seboj kuvertez <strong>dokument</strong>i, fotografijami in drugimi papirji,namenjeni arhivom, ostali pa so obljubili, da nambodo povedali več o sebi in svojem življenju,ko bomo našli čas za pogovor z vsemi in bodopreiskali domače predale za <strong>dokument</strong>e, voznekarte, pisma, slike, in drugo, kar bi lahko shraniliv arhivskih prostorih HASA. Podpisali so se tudiv Zlato knjigo in še je ostalo veliko prostora zanaslednja leta, ko bomo pripravili srečanje ljudi, kiso prispeli v Avstralijo leta 1958.Zahvaljujemo se vsem prostovoljnim delavcem,ki so pomagali in pripomogli k uspehu prireditve.Enako tudi hvala vsem pokroviteljem za njihovopodporo.Pokrovitelji HASA NSW in še posebej pokroviteljiZlatega srečanja so bili: Pokrovitelj – patronsrečanja je bil Alfred Brežnik, častni generalnikonzul RS za NSW. Sponzorji pa so bili: Urad RSza Slovence v zamejstvu in po svetu iz Ljubljane;Znanstveno-raziskovalni center SAZU Ljubljana;Veleposlaništvo RS iz Canberre; Versko in kulturnosredišče Merrylands; Panthers-Triglav St. John’sPark; Slovensko društvo Sydney Wetherill Park;Avstralsko-slovensko društvo Tivoli Newcastle;Slovensko-avstralski klub Planica Wollongong;Florja Auser Slovenia Media House Sydney; RadiSBS – Tanja Smrdel; Redlea Chicken – JohnVelchic; Gojak Meats Burwood – družina Gojak;Impact International – družina Lajovic; BeyondSlovenia Travel Agency – Stephanie Sauvage.VELEPOSLANIŠTVO REPUBLIKESLOVENIJE V CANBERRI OBVEŠČA,DA BODO KONZULARNE URE:V MELBOURNU v ponedeljek, 18.02.2008ter v ponedeljek, 17.03.2008, vedno od13. do 17. ure v prostorih slovenskegami<strong>si</strong>jona v Kew.V SYDNEYU v petek, 29.02.2008 in28.03.2008, od 14. do 17. ure v prostorihslovenskega mi<strong>si</strong>jona v Merrylandsu.28 misli | januar - februar 2008
IZ KLUBA PANTHERS - TRIGLAVPRIZNANJE ZA PROSTOVOLJNO DELO VSLOVENSKI SKUPNOSTI, ŠE POSEBEJ VSLOVENSKEM DRUŠTVU SYDNEY, STA OBPODELITVI PRIZNANJ ZA “SLOVENCA LETA2006” PREJELA STANE IN MARTA TOMŠIČ.MARTA in STANE TOMŠIČ sta prispela vAvstralijo leta 1960. Aktivno sta začela sodelovativ slovenski skupnosti, ko se je pričelo zidanjeslovenskega doma v Horsley Parku. Oba staprispevala h gradnji doma, Stane pri gradnji sami,pri postavitvi ograje in drugod, Marta pa v kuhinji,čiščenju in s peko peciva. Prijela sta za delo, kjerje bilo potrebno. Delu na slovenskem hribčku staposvetila večino prostega časa. Delo in pomočsta nadaljevala tudi pri gradnji drugega domav Wetherill Parku in tudi, ko je bil dom zgrajen.Posebno Marta je veliko pomagala s kuhanjem,serviranjem in peko pecivo. Leta 1998 sta bilaizvoljena v odbor Slovenskega društva Sydneyin veliko let sta urejala vrtove okrog klubskihprostorov, kar pomeni dva do trikrat tedenskozalivanje, čiščenje, sajenje in splošno negovanjeokolja. Stane je, ko je bil odbornik, oskrboval tudivse hišne in vrtne naprave. Štiri leta kasneje stazaradi zdravstvenih razlogov izstopila iz odbora,vendar še vedno rada priskočita na pomoč, kjertreba. Rada se udeležujeta društvenih prireditevin sta redna obiskovalca vsak vikend, posebnopa se posvečata balinarski sekciji in velikokratzastopata društvo v balinarskih tekmovanjih.piše Martha MagajnaALEKSANDRA LAJOVICNSW SLOVENIAN OUTSTANDINGSENIOR CITIZEN OF THE YEAR 2006ALEKSANDRA LAJOVIC, znana med prijateljiin rojaki kot SAŠA, je bila rojena v Trstu kothčerka slovenskih staršev. V Trstu se je poročilaz Dušanom Lajovicem in prišla z njim v Avstralijo1<strong>1.</strong> junija 1950 z ladjo »Oxford Shire«. Oba stase hitro aktivno vljučila v slovensko skupnost.Bila sta ustanovna člana prvega Slovenskegadruštva v Wollahri leta 1957. Saša se je pridružilain sodelovala tudi pri takratni novo ustanovljenidramski skupini »Soča«. Približno 1970 leta jedelala kot tajnica pri Slovenskem društvu na FerrersRoad, Horsley Park. Ko se je ustanovilo Slovenskonarodno društvo, je Saša pridno prijela za delo tamin delovala naprej. Pozneje je ponovno postalačlan Slovenskega društva Sydney in kasneje šedruštva Triglav, kar je še danes, oba z možem pasta zelo aktivno sodelovala pri Avstralsko SlovenskiKonferenci in še posebej pri pri SlovenskemNarodnem svetu za NSW. Najbolj pomembna paje njena aktivnost v verskem in kulturnem središčuMerrylands, saj je Saša bila vedno zelo aktivna prislovenski cerkvi. Osebno je tedensko prostovoljnoin brezplačno delala v pisarni verskega centraod leta 1981 do predkratkim, ko je zaradi zdravjato funkcijo opustila. Urejala je finančne zadeve,poleg tega pa tudi pomagala pri drugih delih.Poleg njenega dela je podprla številne akcije inHelena Gerič, Stane in Marta Tomšičter manager kluba Panthers-Triglav Huy Vu.Saša Lajovic in častni generalnikonzul RS Alfred Brežnik.misli | januar - februar 200829
nabirke za razne socialne in druge humane namene.Saša Lajovic je zelo skromna in privatna oseba, ki zelonerada govori o sebi, vendar njeno delo samo po sebizapušča trajen pečat v prid vse slovenske skupnosti.Prisrčna hvala vsem trem in čestitamo!MIKLAVŽEVANJE,BOŽIČNI PRAZNIKI IN SILVESTROVANJEV KLUBU PANTHERS-TRIGLAVPo stari slovenski tradiciji smo v klubu Panters-Triglavnajprej proslavili god svetega Miklavža, ki obdari vseotroke. Zbralo se je veliko število otrok, ki so izkoristililep dan na otroškem igrišču na dvorišču, drugi so seprepustili umetniku, ki jim je porisal obraze, nekateri pa sotudi zaplesali ob zvokih žive glasbe ansambla » EVROS«.Prav nič se niso bali črnih parkljev in prav neustrašeno sosprejeli darila od dobrohotnega svetnika.Vča<strong>si</strong>h so bili na božični dan v<strong>si</strong> lokali, klubi in restavracijezaprti, sedaj pa je na razpolago vse več restavracij, kitudi na božični dan nudijo ko<strong>si</strong>lo, pa naj bo skromno alirazkošno in vse več ljudi sprejmejo vabljivo ponudbo nako<strong>si</strong>lo, kjer lahko v udobnih hlajenih prostorih uživajodobrote, ne da bi se morala gospodinja mučiti s kuhanjem,peko in pospravljanjem. Restavracija kluba Panthers-Triglav že več let zapovrstjo nudi zelo raznovrsten izborhrane, ki je precej prilagojena avstralskim razmeram,kar pomeni, da je na razpolago predvsem velika izbiramorskih specialitet, zraven pa tudi veliko število mesnihjedi, solat in slaščic. Restavracija je bila na božični danodprta od 1<strong>1.</strong>30 dopoldne pa do 5. ure popoldne, prostor<strong>si</strong> je bilo treba prej rezervirati in v<strong>si</strong> sedeži so običajnozasedeni. Ko<strong>si</strong>la sta se udeležila tudi pater Darko in paterValerijan in prav veseli smo ju bili. Po slovenski tradicijiobiska službe Božje opolnoči pri polnočnici in potem šejutranje maše na božični dan je na topel avstralski božičnidan prav prijetno priti v lepo ohlajen klub in <strong>si</strong> postreči zizbranimi jedmi v družbi prijateljev, žalostno je samo, dalahko poješ samo toliko, čeprav imaš na razpolago štiriure časa za ko<strong>si</strong>lo. Ko okrog pete ure popoldne popiješše zadnjo kavo in jo pospremiš še s koščkom pavlove, <strong>si</strong>res pripravljen na počitek.Prav tako smo v klubu Panthers-Triglav proslavili tudizadnji dan v letu in prehod v novo leto 2008. Pri vratih vdvorano so nas postregli s kozarcem šampanjca in naspopeljali do lepo okrašenih miz, nakar smo <strong>si</strong> ogledaliizbiro novoletnih dobrot in pozdravili znance in prijatelje.Z nami so praznovali tudi prijatelji iz Newcastla in drugihkrajev. Po bogati večerji je ansambel »Evros« z živahnimimelodijami dvignil tudi najbolj lenobne plesalce in pritegnilPater Darko Žnidaršič in Zora Johnson vbožičnem razpoloženju.»Si bila pridna?«je vprašal sveti Miklavž.Z nami so praznovali tudi prijatelji izNewcastla: Maria and Emil Grosmannazdravljata Novemu letu.na ple<strong>si</strong>šče še celo mojega moža Lojzeta,ki običajno čuva svoje noge za ribarjenje.V prijetnem razpoloženju smo pričakalipolnočni ognjemet na velikem ekranu in<strong>si</strong> izmenjali <strong>si</strong>lvestrske poljube s prijatelji,znanci in neznanci in na splošno sklenili,da se je leto 2008 lepo začelo. Naj bozdravo, srečno in zadovoljno tudi za vse,ki jih ni bilo zraven in jim tega nismo moglizaželeti!30 misli | januar - februar 2008
AVTOBUSNI IZLETIKlub Panthers-Triglavpriredi po en avtobusniizlet vsak mesec in ti izletiso vedno lepo obiskani. Vmesecu novembru 2007smo obiskali japonskevrtove Edogawa v Gosfordu,košček miru in sproščenosti,ki je bil ustvarjen kot <strong>si</strong>mbolprijateljstva med Avstralijo inJaponsko. Po ko<strong>si</strong>lu pa smov Lithgowu za jutranjokavo in piškote in dosegliOrange ravno pravi čas, dasmo nabrali dovolj češenj,preden je začelo deževati.Češnje so bogato obrodilein zaradi deževja nekajtednov prej, je bilo precejtudi razpokanih, vseenopa smo jih nabrali dovoljzase in še za vse prijateljein sorodnike, ki so ostaliKrmljenje pelikanov.doma. Kakor vedno, sonam v klubu v Orange postregli z okusnimko<strong>si</strong>lom in že smo bili na poti domov. Bilo jele nekaj dni pred božičem in češnje so bilelep dodatek k praznični mizi.Naslednji izlet nas bo popeljal v Nelson Bay,na izlet z ladjo in mogoče bomo videli tudidelfine.Marija, Rudi, Fred, še ena Marijain Lojze so pridno nabirali češnje.obiskali Entrance, kjer smo se pridružili drugimimturistom pri krmljenju množice pelikanov napromenadi. Te velike ptice predstavljajo edinstvempogled in človek se lahko samo čudi, kako brezure vedo, da bodo ob določeni uri popoldne naPromenadi dobile zastonj ribe. Neverjetno!V ORANGE PO ČEŠNJE.Naše naslednje potovanje v mesecu decembru nasje popeljalo v v Orange po češnje.Človek bi pričakoval, da bo videlvisoka drevesa in lestve, vendar,kakor vse sadje v tej lepi deželi, so tudičešnje lahko dosegljive in drevesa sotake vrste, da so samo najvišje vejeven iz dosega nabiralcev. Vožnja jeprecej dolga, ustaviti smo se moraliZmagovalci Zdravko Valenčič,Albin Sedmak, Zdenka Biletičin Srečko Kesmičs Cankarjevim pokalom.misli | januar - februar 2008DECEMBER 2007: BALINARJIVsako leto se v klubu Panthers-Triglav obprazniku Ivana Cankarja pomerijo balinarjivseh slovenskih klubov v tekmovanju zaCankarjev pokal. Decembra 2007 so sezbrali balinarji iz slovenskih klubov Planicaiz Wollongonga, Slovensko društvo Sydneyin seveda Panthers-Triglav, medtem, ko sebalinarji iz Canberre na žalost niso mogli udeležiti.Pri naših letih se že bolj redko balina po cel dan,največkrat se balinarska tekmovanja začnejotakoj po ko<strong>si</strong>lu in se končajo pod večer. V obehsydneyskih klubih se ves dan običajno balinasamo za večja medklubska tekmovanja, kot jePokal dneva neodvisnosti Republike Slovenijein Cankarjev pokal v mesecu decembru v klubu31
Panthers-Triglav in Prešernov pokal v mesecu februarju na Slovenskem društvu Sydney. Zaradivelikega števila prijavljenih je tekmovanje potekalo v četvorkah in prvo mesto so <strong>si</strong> pridobili tekmovalciZdenka Biletič in Srečko Kesmič iz Planice - Wollongong in Albin Sedmak in Zdravko Valenčič iz klubaPanthers-Triglav. Čestitamo in videli se bomo na tekmovanju za Prešernov pokal februarja 2008 naigriščih Slovenskega društva Sydney.Tekmovalci vseh klubov za Cankarjev pokal 2007.IZGUBILI SMO PRIJATELJA RUDIJA JAKSETIČASlovenska skupnost v Sydneyu in še posebej članikluba Panthers-Triglav smo izgubili dragocenegaprijatelja, ki je podlegel kruti bolezni, RudijaJakšetiča.Rudi je bil rojen leta 1928 v Trepčanah pri IlirskiBistrici kot najmlajši od enajstih otrok. Oče muje umrl, ko je bil star pet let in Rudi je zrasel nadomači kmetiji, vse, dokler nista leta 1948 z bratomAlojzom pobegnila prekomeje v Italijo. Rudi je doodhoda v Avstraljo leta1949 delal kot vrtnar inše druga potrebna delav samostanu blizu Rima.Po prihodu v Avstralijoz norveško ladjo je bilnekaj časa v taborišču vLithgowu, kjer je delal nagradnji cest. Nekaj let jedelal na Snowy projektu,za tem pa različna delaEma in Rudi Jaksetičv Sydneyu, dokler ni dobil delo v kompanijiWelcome Australia, kjer je bil zaposlen zadnjih27 let. V Sydneyu se je leta 1957 poročil z Emoin vzgojila sta lepo družino, hčerko Mirjam in tri<strong>si</strong>nove: Dannija, Davida in Marka. V klub Triglavso prišli prvič s prijatelji v času, ko je bila žekupljena triglavska zemlja in so se ljudje zbirali vstari kmečki hiši in vrtu zraven nje. Rudi in njegovadružina so tam našli svojdrugi dom. Vključili so sev delo triglavske skupnostina vseh področjih, takoje postal Rudi odbornikv klubu in z ženo Emosta opravljala dežurstvo,s kuhanjem, pečenjemmesa na žaru, postrežboin vsemi drugimipotrebnimi deli pogostotudi, kadar ni bila njihovavrsta. Rudi je v odboru32 misli | januar - februar 2008
prevzel odgovornost organiziranja prireditevin je zelo domiselno organiziral vinske trgatve,pustovanja, miklavževanja in druge privlačneprireditve. Njihovi otroci so obiskovali triglavskoslovensko šolo in tudi kasneje državno slovenskošolo v Bankstownu, sodelovali v slovenskimladinski organizaciji in v različnih mladinskihaktivostih v slovenski skupnosti. Rudi in Ema stalahko ponosna nanje, saj sta jih vzgojila, da so v<strong>si</strong>zrasli, strokovno usposobljeni, šolani in uspešnimladi ljudje, vredni spoštovanja.Največja Rudijeva ljubezen pa je bilo petje. Ko jenjegov prijatelj Boro Šedelbauer začel sestavljatitriglavski moški pevski zbor, je bil Rudi eden prvihčlanov in ni nehal prepevati vse, dokler se zaraditežke bolezni ni mogel več dvigniti iz postelje. Striglavskim zborom je Rudi delil največje uspehe,nastop v sydneyski operi, samostojne koncerte,turnejo po Sloveniji in Koroški in kasneje, ko jih jezapustil pevovodja, bolečino počasnega razpadazbora. V kasnejših letih je z drugimi preostalimitriglavskimi pevci prepeval v cerkvenem pevskemzboru pod vodstvom sestre Francke Žižek,moškem pevskem zboru pod vodstvom IvanaTomšiča in moškem pevskem zboru Rožmarin podjužnim soncem pod vodstvom Uroša Ergaverja. Tazbor se je še posebej poslovil od njega s prelepimpetjem ob njegovi krsti, enako kot tudi cerkvenipevski zbor, v katerih obeh bo občutno manjkalnjegov prelepi žametni bas.Rudi se nas je dotaknil na vseh področjih našegaživljenja. Če je bila zabava, je bil Rudi med prvimina ple<strong>si</strong>šču, ko je bilo balinarsko tekmovanje,je Rudi kot pravi Primorec bil prvi na igrišču zbalinarskimi kroglami, bil je z nami na avtobusnihizletih, dokler mu je zdravje dopuščalo, vednopripravljen za šalo in pogovor, čeprav so njegovešale vča<strong>si</strong>h malo neusmiljeno zadele tarčo; zravenpa nam je še vedno prinašal zelenjavo in cvetje znjegovega ljubljenega vrta. Vedno je bil pripravljenpomagati, če je bila komu pomoč potrebna inmed drugim je, vse dokler je mogel, nudil prevozprijatelju pevcu, ki ga je bolezen zadela že prednjim. Iskreno sožalje njegovi ženi Emi, otrokomin vnukom in drugim sorodnikom. Pogrešali gabomo kot člana naše družine in naj mu bo lahkaavstralska zemlja, v grobu poleg brata Lojzeta, skaterim sta skupaj zapustila staro domovino in kiže petdeset let počiva na Rookwoodu.Martha MagajnaK STVARNIKU JE ODPOTOVAL IVAN GREGORICHV jutru božičnega praznika, 25. decembra 2007,je mirno zaspal v Gospodu IVAN GREGORICH,mož, ki je imel v vsaki številki Misli celostranskoreklamo Donvale Travel / Slovenia Travel, kjerstoji zapisano, da je družina Gregorich že 55 letna razpolago slovenski skupnosti v Avstraliji: »Nepozabite, da je že od leta 1952 ime GREGORICHdobro poznano in na uslugo vsem, ki se odpravljajona potovanje. PRIDEMO TUDI NA DOM!«Sedaj je bil Ivan, star 91 let poklican domov kOčetu. Sklenila se je velika epopeja bogatega inrazgibanega življenja plemenitega, razgledanega,a osebno skromnega moža. Rojen je bil 0<strong>1.</strong>03.1916na Dunaju. Z mamo Katarino, doma z Vogrskega,se je Ivan preselil v Kairo v Egipt, star 7 let. Ivanovoče Ivan je bil vojak na fronti <strong>1.</strong> svetovne vojne,kjer je padel. V Egiptu je mladi Ivan obiskovalfrancosko šolo, ki so jo vodili francoski ChristianBrothers. Njegovo prvo delo je bilo v uvoznoizvoznempodjetju Rietti, nato pa kot receptor vMena House Hotelu v Kairu, kjer je kmalu postalpomočnik upravnika.19. maja 1951 se je v cerkvi sv. Jožefa v Kairuporočil z Doris Francis, ki je bila rojena v Kairumami, doma z Gradišča. Njeno mamo je leta 1897krstil Simon Gregorčič. Dori<strong>si</strong>n oče je bil Angležiz Londona. Poročil pa ju je frančiškan p. JozafatAmbrožič. Na ladji Australia Lloyd Triestino Linersta prispela v Melbourne 7.1<strong>1.</strong>195<strong>1.</strong> Takoj stakupila hišo v Eglinton Street v Kew, kamor sta sevselila 7.12.195<strong>1.</strong> Prvo delo v Melbournu je bilov James Patrick’s Stevedoring, William Street(1952). Ko je začela delovati italijanska potovalnaagencija Flotta Lauro v Bourke Street, je Ivanzačel delati tam in ostal do leta 1972, ko je začel ssvojo agencijo Putnik Travel v Collingwoodu, kjerje bil do leta 198<strong>1.</strong> Po tem letu je pomagal <strong>si</strong>nuEricu v Donvale Travel / Slovenia Travel vse donekaj mesecev pred smrtjo.Za Ivanom žalujejo žena Doris, otroci Eric,Lorraine, Charles in Rosanne z družinami, sedemvnukov ter številni prijatelji.misli | januar - februar 200833
Ivan je v življenju srečal in pomagal mnogimljudem različnih narodnosti. Mladost v Kairuter francoska šola sta mu dala poseben darlepega, prijaznega in slikovitega govora.Angleški svet ga je naredil za pravega»gentlemana«. Zvonove za našo cerkevsv. Cirila in Metoda v Kew je v Avstralijozastonj pripeljala agencija Flotta Lauro pravpo posredovanju Ivana. Ivan nikoli ni hotelposebej izstopati. Tako je tudi naročil, naj bonjegov pogreb skromen in v družinskem terožjem prijateljskem krogu. Pogrebni obred soopravili Ivanovi dolgoletni, sedaj že upokojenižupniki Fr. Barry Morris, Fr. John Spillane inFr. Patrick Fitzpatrick v kapeli pokopališčaTemplestowe v petek, 28. decembra 2008. Pokopan je na pokopališču Templestowe, kjer so že njegovamama Katarina (umrla 1975) ter Dori<strong>si</strong>na oče (umrl 1971) in mama (umrla 1982).Ivan je bil edini <strong>si</strong>n in tudi Doris je edina hčerka; ima le po mami polsestro Vido v Angliji, staro 87 let.Naj bo dobri Bog zvestemu služabniku Ivanu bogat plačnik! Vsem domačim pa tudi sožalje v imenumnogih, ki jim je Ivan pomagal. Naj počiva v miru Božjem!p. CirilMIKLAVŽV KLUBUJADRAN VMELBOURNUKot vsako leto,tako smo tudi letosv slovenskemklubu “Jadran”veselo praznovalimiklavževanje. Oblepem obisku članovkluba (in tudi nečlanov)je bilo vzdušje kar seda prijetno. Obenem zmiklavževanjem smoimeli tudi letni “prostipiknik” za člane. Kerje bilo otrok vse polno, otroškega smeha in razigranosti prav gotovo nismo pogrešali. Otroci sonestrpno pričakovali Miklavža in ko se je končno s hrupom, v odprtem avtomobilu pripeljal naklubsko dvorišče, so otroške oči kar zažarele. Ko jih je obilno obdaroval, pa je bilo njihovo veseljezvrhano. Da bo mera polna, jih je zabaval tudi ‘Čarodej Toni” s svojimi čarovnijami. Kaj vse jepričaral! Otroci so kar <strong>si</strong>lili vanj in hoteli osebno videti, kako je kakšno stvar naredil. Pa ne samootroci, tudi mi odrasli smo bili pozorni in radovedni. Na dvorišču je bil postavljen tudi »JumpingCastel«, kar je za otroke tudi velika privlačnost. Za zabavo odraslih je poskrbel harmonikar ToniPoklar s poskočnimi vižami s svojo popolnoma novo harmoniko. Marija Iskra, Melbourne VIC34 misli | januar - februar 2008
Melbournep. Ciril A. Božič, OFMSts. CYRIL & METHODIUSSLOVENIAN MISSIONBaraga House, 19 A’Beckett StreetPO Box 197, KEW VIC 3101Tel.: (03) 9853 7787Mobile: 0412 555 840 Fax: (03) 9853 6176E-mail: cirilb@bigpond.comDOM POČITKA - MOTHER ROMANA HOMEV IMENU GOSPODOVEM začnimo tudi ta zapisna novi strani novega leta 2008 izpod krovaslovenskega mi<strong>si</strong>jona v Melbournu.Ob začetku pisanja seveda vedno pogledam vzadnje Misli, da vidim, kaj sem že zapisal. Karpodroben načrt našega pastoralnega dela je bilnatisnjen na straneh 36 do 38 v Mislih, novemberdecember2007. Sedaj naj spregovori še kakšnafotografija tistih dni.Najprej predstavimo ponovno oživeto IGRALSKOSKUPINO KEW, ki nam je v nedeljo, 25. novembra2007, uspešno predstavila veseloigroZačarana Ančka, jo zadnjo nedeljo v letu,30. decembra 2007, ponovila v dvoranislovenskega kluba Adelaide, 10. februarja2008 jo bodo uprizorili v dvorani Slovenskegadruštva Melbourne ter 9. marca 2008 vdvorani Ivan Cankar v Geelongu in mordapozneje še kje. Hvala vsej skupini, ki jepod vodstvom režiserke Drage Gelt in obfinančni pomoči Urada RS za Slovence vzamejstvu in po svetu postavila na oderdovršeno igro. Smeha ni v življenju nikolipreveč in priložnosti, da pridemo skupaj,tudi ne!ADVENTNO ROMANJE v Marijino cerkevv Colac smo imeli na sam praznik Brezmadežne, vsoboto, 8. decembra 2007, v čudovitem sončnemvremenu. Dva avtobusa romarjev iz Melbourna inše romarji iz Geelonga in Colaca smo imeli leporomarsko sveto mašo in na koncu izpostavitevNajsvetejšega ter pete litanije Matere Božje. Predmašo je bila priložnost za sveto spoved, kakorje bilo tega dovolj ves adventni čas v Kew ter nadrugih krajih, kjer v adventnem in postnem časuspovedujemo. Zahvala patru Darku iz Sydneya,ki je bil z nami in potem še spovedoval v AltoniAdventni romarji.Igralska skupina Kew:Lojze Jerič, FranckaAnžin, Tilka Lenko,Anica Markič, LjubicaPostružin, LydiaBratina, Ana Zec, AnaTegelj, Draga Gelt,Helena Leber,Ana Maria Cek.Hvala vsem v Igralskiskupini Kew!misli | januar - februar 200835
North, Geelongu in St.Albansu. In sevedaiskrena zahvala voditeljicimolitvene skupine FaniŠajn, ki je zbrala za dvapolna avtobusa romarjevter vsem romarjem.BOŽIČNOPRAZNOVANJEje bilo doživeto. Hvalamnogim, ki ste setrudili s pripravami:molitev in udeležba pridevetdnevnici, čiščenjecerkve, vrta, skrb zarože, krašenje cerkve,urejevanje okolice, družinsko ko<strong>si</strong>lo tretjo nedeljov decembru, postavljanje jaslic v cerkvi in vlurški votlini, priprave na lepo bogoslužje: pevci,organisti, akoliti, ministrantje, člani pastoralnegasveta in kulturnega odbora, Slomškove šoleter drugi sodelavci v pripravi programa predpolnočnico, ki nam je predstavil starejše slovenskebožične pesmi, njihove avtorje in nastanek pesmi.Pevski zbor pod vodstvom Metke McKean jih jezapel občuteno. Dalje hvala mežnarjem, bralcemter drugim sodelavcem. Hvala vsem, ki ste leposodelovali pri božičnem bogoslužju ter hvala zavse vaše darove ter praznična voščila. Darovi,ki ste jih darovali v kuverticah, bodo šli skoraj v<strong>si</strong>za obnovitev našega zavarovanja stavb, ki nampoteče <strong>1.</strong> februarja 2008. Samo zavarovanjestavb ter zavarovanje, ki ga moramo imeti zaprostovoljno delo ter dejavnosti naše skupnosti– to zavarovanje nam poteče <strong>1.</strong> julija, nas naleto stane blizu 15.000 avstralskih dolarjev. Zatozares hvala vsem, ki se zavedate, da veliko staneže samo to, da imamo to naše veliko središče,ki služi mnogim namenom in potrebam celotneslovenske skupnosti v Viktoriji. V<strong>si</strong> drugi stroškivzdrževanja in ohranjanja so seveda dodatniizdatek. Polnočnico smo imeli v kar prijaznemvremenu na dvorišču pred lurško kapelo. 354 ljudije sedelo ta večer, vsaj 70 pa jih je stalo. Tako smoimeli kar nekaj nad štiristo ljudi pri polnočnici inbilo je veliko mladih družin.ZADNJO NEDELJO V LETU, na praznik SveteDružine, 30. decembra 2007, smo bili s pevskimMIKLAVŽ je spet obdaroval pridneotroke po deseti maši na <strong>1.</strong> adventno nedeljo,2. decembra 2007.zborom in igralskoskupino na žegnanjuin v gosteh pri prijazniin gostoljubni slovenskiskupnosti v Adelaidi– najprej v cerkvi ternato še v slovenskemklubu. Pater Janez jev teh Mislih podrobnoopisal praznovanje, tudiprecej fotografij smoobjavili in na tem mestubi se rad p. Janezu terobčestvu pri Sv. Družiniin članom Slovenskegakluba Adelaide prisrčnozahvalil za prijazensprejem in gostoljubje, ki smo ga bili deležni. Dvadneva, ki smo jih preživeli v Adelaidi, ugotavljanas vseh 36, ki smo bili tam, sta minila kot lepekratke sanje. Dar pred koncem leta! Zahvalapa tudi Uradu RS za Slovence v zamejstvu inpo svetu, ki je vsaj delno pomagal kriti stroškenastopa pevskega zbora in igralske skupine. Inseveda hvala p. Valerijanu, ki je bil tisto soboto innedeljo v Kew.NEKAJ STATISTIČNIH PODATKOV ZA LETO2007: Krščenih je bilo 17 otrok: 10 deklic in 7dečkov – od teh sta bila dva krščena v Geelongu.Cerkvenih porok smo imeli 8. Pogrebov je bilo36 – za toliko jih vemo (20 moških in 16 žensk). Iznaše cerkve v Kew smo imeli 7 pogrebov, precejv St. Albansu, drugi pa iz avstralskih cerkva aliiz kapele pogrebnega zavoda ali pokopališča.Obiskov bolnikov ter ostarelih po domovih inbolnišnicah nisem štel, jih je pa seveda precejin vedno več. V preteklem letu sem bil tudi sammesec in pol v bolniški. V letu 2007 smo podelilinekaj manj kot 17.000 svetih obhajil.BOGU HVALA ZA VSE MILOSTI.OBISKI: Razdalje tega sveta so čedalje krajše,tako imamo tudi v Avstraliji vse več obiskovnaših rojakov iz Slovenije pa tudi od drugod posvetu. Vedno smo jih veseli in lepo je, da mnogipridejo tudi k naši nedeljski službi Božji. Naobisku pri svojih sorodnikih Tonetu, Anici, Katariniin Thomasu Vrisk je župnik treh župnij: Črne na36 misli | januar - februar 2008
Koroškem, Javorja in Koprivne – gospodmagister Tone Vrisk. Že prvo nedeljonjegovega obiska, 13. januarja 2008, semga popeljal na naše »tri fare«: bil je v Kew,nato v Geelongu ter popoldne tretja svetamaša v St. Albansu. Z njim se bomo srečališe nekajkrat, preden 12. februarja odidedomov. Upa, da se bo lahko srečal tudi zobčestvom pri sv. Rafaelu v Merrylandsu.V soboto, 19. januarja 2008, pa je odšlana pot skupina 48 rojakov pod vodstvomStanka Prosenaka. Do 3. februarja bodoodkrivali lepote južnega in severnega otokaNove Zelandije.AUSTRALIAN OPEN seveda privabiigralce in navdušence tenisa v poletniMelbourne. Tudi Slovenija je vsako letodobro zastopana. V Baragovem domu smoletos dali zatočišče družini Rola s Ptuja.Njihov 17-letni <strong>si</strong>n Blaž se je dobro odrezalna mladinskem turnirju, za kar mu čestitamo(fotografija na strani 48).V BARAGOVI KNJIŽNICI je na razpolagoše nekaj koledarjev, pratik Mohorjevedružbe iz Celovca in Celja, Mohorjeveknjige, glasba na kasetah in CD-jih, videokasete, DVD slovenskega mladinskegakoncerta v Canberri in veliko dobrih knjig.POSTNI ČAS 2008 se prične na pepelničnosredo, 6. februarja. Sveto mašo s pepeljenjembomo imeli ob 10. uri dopoldne ter ob 7.30 zvečer.KRIŽEV POT bomo molili ob petkih ob 10. uridopoldne pred sveto mašo ter pri obeh mašah obnedeljah v postnem času. Ker upamo, da bodoprihodnja številka Misli izšla pred cvetno nedeljo,bo ves velikonočni program objavljen prihodnjič.Našega frančiškanskega provinciala p. dr. ViktorjaPapeža sem zapro<strong>si</strong>l, da nam pošlje v pomočpatra vsaj za kakšen mesec pred veliko nočjo, patudi, da misli na novo moč. Do Marije Anžič tudiprihaja veliko prošenj, da se vrne vsaj za nekajčasa. Seveda ji ni enostavno. Skrbi za strica in šeodgovorno službo je prevzela. Nevrokirurg dr. JackKennedy, ki me je lansko leto operiral in sem bil prinjem na pregledu 7. januarja 2008, bo tudi napisalpismo provincialu. Ostaneta mi upanje in molitev.In pa Prešernova vera: Vremena Kranjcem bodose zjasnila…P R E Š E R N O V APROSLAVA bo prvo nedeljov februarju. Takrat bo tudiVPIS V SLOMŠKOVOŠOLO in OBČNI ZBORDRUŠTVA SV. EME. Šolain tečaj slovenskega jezikaza odrasle bosta pričelas poukom tretjo nedeljo vfebruarju, ko bo zopet tudidružinsko ko<strong>si</strong>lo v dvorani.PROJECT COMPASSIONšparovčki letošnje postneakcije Caritas Australia sona razpolago ob izhodih izcerkve.1<strong>1.</strong> SLOVENSKI FESTIVALbo v soboto in nedeljo, <strong>1.</strong> in 2. marca 2008, naslovenskem klubu Jadran, 35 Duncans Lane,Diggers Rest: vabi Svet slovenskih organizacijViktorije. Uradna otvoritev bo ob 10.30dopoldne, prej pa ob 9.30 sveta maša.V soboto, 19. januarja2008, sta pri deseti mašipraznovala zlato porokoSavina in Marjan VENIER.KRSTI: Isabella Neve STOPAJNIK, roj. 30.05.2007,East St. Kilda VIC. Mati Angela Palmina Roggero,oče Eddie Stopajnik. Botra sta Greg in SuellenHorvat. Sv. Ciril in Metod, Kew, 02.12.2007.Mia Abbey Greta MOORE, roj. 28.07.2005,South Brisbane QLD. Mati Marie Emma Tomazin,oče David Henry Moore. Botra sta Mary DeFelice in Barry Cepulo. Sv. Ciril in Metod, Kew,22.12.2007.Georgia Marie HOGAN, roj. 0<strong>1.</strong>08.2005, EastMelbourne Vic. Mati Marie Jozefa Plut, oče PaulAnthony Hogan. Botra sta Nada Nolen in TriciaDearborn. Sv. Ciril in Metod, Kew, 19.0<strong>1.</strong>2008.misli | januar - februar 200837
Hannah HVALICA, roj. 12.10.2007, Epping VIC.Mati Aljoša Donik, oče David Hvalica. Boter jeSimon Grilj. Sv. Ciril in Metod, Kew, 20.0<strong>1.</strong>2008.Sienna Natalia PISOTEK, roj. 20.06.2007. MatiSamantha Olivia Penca, oče Damian Max Pisotek.Botra je Marie Pisotek. Sv. Ciril in Metod, Kew,27.0<strong>1.</strong>2008.Čestitke staršem, botrom in starim staršem!N A Š I P O K O J N IMARJAN (MARIO) KOCBEK je živel v svoji hišiob vinogradu v Anakie Junction. Večkrat smo sena poti iz Geelonga v St. Albans na drugo nedeljov mesecu ustavili pri njem. Za njegovo 80- letnicoleta 2004 smo imeli romarji na poti iz BacchusMarsha prijeten postanek pri njem. Vedno je bilpoln veselja in gostoljubja. Doma je bil iz Kranja.Izredno načitan in razgledan mož. Ob zadnjemobisku junija 2007 je potožil o težavah, ki mu jih delagospodar posestva. V juliju sem se spet napotil naobisk k njemu. Toda njegova vhodna vrata so bilana tleh, na pantih pa že nova. Na klicanje ni bilonobenega odgovora. Nekaj se je moralo zgoditi.Šele pozneje sem dobil od advokata sporočilo, daje umrl 24.06.2007 in da je v oporoki namenil darslovenskemu mi<strong>si</strong>jonu v Kew. Zanj sem darovalsvete maše v Kew, spomnili smo se ga tudi prislovenski maši v Geelongu.VINKO AVGUŠTIN je umrl v Western Hospital vFootscrayu 08.12.2007. Rojen je bil 1<strong>1.</strong>07.1927 vva<strong>si</strong> Veniše, župnija Leskovec pri Krškem mamiMariji Baznik, očetu Francu Avguštinu. Imel jedva brata in eno sestro. V<strong>si</strong> so že pokojni. Ko jeimel 13 let, je bila družina izseljena v taborišče vNemčijo. Po štirih letih so se vrnili nazaj domov.Potem je moral kmalu k vojakom v Makedonijo.Iz vojske je pobegnil s prijatelji v Grčijo. Tam ježivel v taborišču približno tri leta. Iz Grčije so gakoncem leta 1948 poslali v Italijo, iz Italije pa jekoncem leta 1949 prispel v Bonegillo. Takoj se jezaposlil v Dokie College, kjer je delal sedem let.Leta 1957 je prišel v Melbourne, kjer se je zaposlilv firmi Repko, kjer je ostal vse do upokojitve. Nadomu v Sloveniji zapušča bratovo ženo, nečakain nečakinje, tukaj pa prijatelje. Še posebno jezaupal Viki Mrak in njeni družini, ki mu je vednobila blizu. Pogrebno slovo smo imeli v kapeli TobinBrothers v St. Albansu ter nato pogreb na Keilorpokopališču.IVAN GREGORICH je zatisnil oči tega sveta nabožični dan, 25.12.2007, v Framasons Hospitalv Melbournu. Rojen je bil 0<strong>1.</strong>03.1916 na Dunaju.Več o njem na strani 33-34.VIDA BESTALEC roj. LIČEN je umrla 26.12.2007v bolnišnici v Box Hillu. Rojena je bila 17.1<strong>1.</strong>1922v Braniku (Rihenberg). Njen pokojni mož Jože, kije bil rojen v Trstu, je umrl v Renmarku v JužniAvstraliji. Njena hčerka Nadja por. Vonić živi vMelbournu (njen mož Ivo je bil doma iz Bosne, jeumrl 1993), Vidin <strong>si</strong>n John živi v Victor Harbourpri Adelaidi. Njen brat Stanko in sestri Ivanka inMarija so v Sloveniji. Pokopana je bila v grobmoža v Renmarku.MARIJA ŠEREK je umrla je zaradi odpovedisrca 12.0<strong>1.</strong>2008 na domu pri mami Milki insestri Silviji v Kew. Rojena je bila 16.06.1956 vMi<strong>si</strong>ones v Argentini mami Milki roj. Košir iz Lučinv Poljanski dolini ter pokojnemu očetu Eligiju(umrl 25.09.1998 v Melbournu). Vsa družina seje preselila iz Argentine v Avstralijo. Najprej staprišla oče Eligio in <strong>si</strong>n Toni leta 1969. Živela stapri p. Baziliju v Baragovem domu. Za njima soleta 1971 prišli mama Milka, hčerke Marija, Silvia,Jožica, Irena in <strong>si</strong>n Eligio. Kupili so hišo v Kew.Marija je imela zdravstvene težave. Zadnjih desetdni je bila v bolnišnici St. Vincents Hospital inpo prihodu domov je drugi dan umrla. Pogrebnasveta maša je bila 2<strong>1.</strong> januarja 2008 v naši cerkviv Kew. Sledila je kremacija. Pepel bodo položili vgrob na pokopališču v Kew, kje počivata že njenoče in brat Toni, ki je umrl leta 1989.MAKSIMILIAN (MILAN) KASTELIC je umrl18.0<strong>1.</strong>2008 v Royal Melbourne Hospital. Rojen jebil 12. 10.1937 v Zagorju. Zapušča nečaka Albinaz otrokoma Kiaro in Matthew-jem. Milanovi bratjeFranc, Janez in Jože ter sestri Marija in Vera so žev<strong>si</strong> pokojni. Več prihodnjič.IZ JUŽNE AVSTRALIJE se je iz Enfielda spismom ogla<strong>si</strong>l Jože ZORMAN ter poleg voščilain plačila naročnine zapisal še žalostno vest, damu je na domu 12.12.2007 umrla žena in mamadveh otrok ANNA MARIJA ZORMAN. Rojena jebila 20.12.1938 v Kanalu.Zvedeli smo še za eno smrt: ALBIN DRAŠČEKje umrl leta 2007 v NSW, star 78 let, doma izŠempetra pri Gorici.Na Brezjah je 05.0<strong>1.</strong>2008 umrla s. Hilarija Šanc.Na svečnico, 02.02.2008, bi dopolnila 94 let.38 misli | januar - februar 2008
Potovanje po zahodni Evropi od 3. do 23. septembra 2007Po skoraj enoletnem načrtovanju sva s prijateljicoMarto Ogrizek dokončno preračunali in odločili, kolikočasa bomo potrebovali za ogled in znamenitosti mestna približno pet tisoč kilometrov dolgi poti z avtobusom,skozi Francijo, Andoro, Španijo, Italijo v Slovenijo,za vse ostale podrobnosti - prevoza, stanovanja inrezervacije hotelov pa sem vprašala mojo sorodnicoin profe<strong>si</strong>onalno vodičko Nino Basler iz Slovenije. Zvsemi mapami in kup papirjev smo se odločile in pričelez vabilom. Ni vzelo dolgo, ko se je število skupinepovzpelo na 35 in pri tem tudi ostalo. Večina potnikov jebila iz Melbourna in en par iz Sydneya.Čas odhoda se je naglo približal: 3. septembra 2007z letališča Melbourne. Po vseh osebnih pregledih inpregledu prtljage in slovesa z domačimi, smo odleteliz Thai letalsko družbo s postankom v Bangkoku doPariza. Na letališču nas je že čakal avtobus z vodičkoNino, ki sta se pripeljala direktno iz Ljubljane. V<strong>si</strong> maloutrujeni po dolgem in še kar udobnem letenju, smo sehitro namestili v avtobus. Zapustili smo avstralsko tri dnistaro pomlad, prileteli v pozno poletje, zadihali v <strong>si</strong>cerlepo toplo jutro - Pariz 4. september 2007. Od tu daljenas je vodila Nina in šofer Robi po njenem natančnemdnevnem redu, srečno in brez komplikacij, izpolnila inizpeljala zadano vlogo vse do konca.Opisala bom samo glavne točke našega potovanja, kjevse smo se vozili, spali v treh zvezdnih hotelih z odličnopripravljeno hrano, nekajkrat samo za našo skupino.Francija - je obmorska država v Zahodni Evropi,ki na zahodu in severu meji na Atlanski ocean, naseverovzhodu na Belgijo in Luksemburg, na vzhoduna Nemčijo, Švico in Italijo ter Monako, na jugu naSredozemsko morje, Španijo in Andoro. Francija jeustanovna članica EU.Pariz, kjer smo se zadržali tri dni, smo <strong>si</strong> dodobraogledali samo mesto in širše mestno območje z1<strong>1.</strong>174.743 prebivalci; je glavno mesto Francije. RekaSena, ki teče skozi mesto, ga deli na dva dela. Večji delmesta je zgrajen na desnem bregu, manjši pa na levem.Pariz je znan tudi po bulevarjih, širokih drevoredih,kot so Elizejske poljane, ter številnimi arhitekturnimimojstrovinami, med katerimi je morda najbolj znanEifflov stolp, ki zaznamuje panoramo mesta. Ogledalismo <strong>si</strong> baziliko Sacre Coeur - Sveto srce - pariškarimokatoliška cerkev in znamenitost, ki kra<strong>si</strong> gričMontmartre, najvišja točka, ki je vidna z vsega Pariza.Bazilika je 83 m visoka, 85 m široka in 35 m dolga.Kupola je 55 m visoka in 16 m visoka. Cerkev je v rimskobizantinskemslogu zasnoval arhitekt Paul Abadie (umrlje leta 1884, ko so bili položeni šele temelji). Navdih jedobil pri Sveti Sofiji v Carigradu in pri Svetem Marku vBenetkah. Leta 1875 je položen temeljni kamen, 1878leta prično graditi baziliko. Leta 1914 je vse pripravljenona posvetitev, vključno z zvonikom, v katerem jeSavoyarde,19-tonski zvon. Posvetitev je bila 16. oktobra1919. Za spomin na to baziliko smo se tudi fotografirali.Eifflov stolp - je med največjimi znamenitostmifrancoskega glavnega mesta. Leta 1889 je bila v Parizusvetovna razstava. Za to priložnost je Gustave Eiffelnaredil načrte za kovinski stolp. Gradili so ga od leta1887 do 1889, zgrajen je bil iz 120.000 kovinskih delovs skupno težo 10.000 ton. Danes je stolp z vsemi TVantenami dosegel 320.75 metra. Do 2005 so ga žešestkrat prebarvali. Pomembna je tudi razsvetljava,ki trenutno poudarja njegovo notranjo zgradbo. Nastolp smo se povzpeli z dvigalom, imeli lep razgled natamkajšnjo okolico v sončnem vremenu in mnogoletnesanje so se uresničile.Reka Sena - je glavna reka severozahodne Francijein ena od njenih trgovskih vodnih poti, dolga 776 km,njena obala v središču Pariza je bila leta 1991 dodanana UNESCO-v seznam svetovne dediščine.Elizejske poljane - je moderna pariška prometna žila.Ob njej so nasajeni drevoredi in vrtovi. Na koncu teavenije pa stoji Slavolok zmage, ki ga je dal zgraditiNapoleon, da bi prikazoval zadnji <strong>si</strong>mbol svojih vojaškihambicij in moči.Versailles - je jugozahodno predmestja Pariza. Versaillesje svetovno znan po palači Chateau de Versailles innjenih vrtovih. Še ogled veličastne cerkev Noterdame,katedrale sv. Ludvika in že smo se poslovili smo se odPariza, svetovne prestolnice kulture in umetnosti.Limoges - je glavno administrativno in zgodovinskomesto osrednje francoske regije Limu<strong>si</strong>n ob reki Vienne.V 19. stoletju se je začelo obdobje modernizacije.Razvila se je industrija porcelana, samo središče mestaje dobilo novo podobo. Prva delavska konfederacija jebila ustanovljena prav v Limogesu leta 1895.Pristanišče Bordeaux - je glavno mesto jugozahodnefrancoske regije Akvitanije kot tudi sedež departmajaGironde. Mesto leži na bregovih reke Garone tik prednjenim izlivom z reko Dordogne. V tem mestu smo imelipriliko pokušnje vina in francoskega <strong>si</strong>ra v Vinski kleti vcentru Boreauxu.Pot nas je peljala dalje do Sipin, kjer smo se povzpelipo 170 stopnicah na 117 m visok hrib iz same rumenemivke. Razgled na Atlantik in <strong>si</strong>pino je enkraten. Sipinaje geološki fenomen - dolga 2700 m in 500 m široka.Najstarejše plasti <strong>si</strong>pine so stare 4000 let in najvišjaplast je iz leta 1860.Še isti dan smo prispeli v sveto mesto Lourdes. Tamsmo ostali dva dni. Prvi dan smo <strong>si</strong> bežno ogledali okolicoin center mesta, kjer smo stanovali. Zvečer pa smo odšlina nočno proce<strong>si</strong>jo, kjer je množica s svečami in bolnikimisli | januar - februar 200839
na no<strong>si</strong>lih sledila proce<strong>si</strong>ji kipa Marije, ki se je prikazalaBernadetti Soubirous, stari komaj 14 let. Bernardki seje prikazovala v majhni votlini belo oblečena gospa od11 februarja do 16 julija 1858. Na dan 16. videnja, 25.marca, se ji je predstavila kot Marija. Bernardka, ki jeklečala, vstane, hodi nekaj časa, se spotakne, pade innaenkrat začne kopati zemljo, nakar naleti na majhenizvir. Od te luže je nastajala vedno večja mlaka in odtakrat naprej je ta izvir postal sveti, ozdravljajoči, pokaterem Lurd še danes slavi kot romarska pot. Od leta1864 do 1872 je obiskalo to mesto na leto že 30.000romarjev, današnje število že presega šest milijonov naleto in iz 111 držav, kar pomeni, da je od leta 1860 letado sedaj obiskalo to svetišče že 200 milijonov romarjev.Po pripovedovanju smo tudi slišali, da kakor hitro sozgradili večjo cerkev, je bila naslednje leto premajhna.Sedaj so naredili cerkev pod zemljo, ki je vsa iz betonain sprejme nad 25.000 ljudi. V tej cerkvi vi<strong>si</strong> na steni meddrugimi tudi slika brezjanske Marije. Ne morem opisatiobčutka te velikosti, te skupne želje po miru, zdravju inljubezni drug do drugega. Zadonela je pesem Ave, ave,ave Marija. Ista misel v vseh jezikih sveta, pogled nabrezjansko Marijo – pesem tudi v slovenščini. Natočilismo <strong>si</strong> blagoslovljene vode, prižgali svečke v molitvi zadomače in prijatelje in še nekaj spominčkov.Naslednji dan smo pot nadaljevali preko Perinejev skozimajhno državo Andoro, katere lega je po večini v hribihin je predvsem v zimskem času namenjena zimskemušportu.Že smo se pričeli spuščati proti Kataloniji, ki je ena odšpanskih avtonomnih skupnosti, ki leži na SV Pirinejskegapolotoka. Njeno glavno mesto je Barcelona, ki šteje7 milijonov prebivalcev, od tega je 70% katalonskegaprebivalstva. Srednjeveška gotska četrt s stolnico,kraljevo palačo, mestno hišo in mnogimi muzeji, nad vsepopularno ulico Ramblas, polna cvetličarskih stojnic inuličnih kavarnic, tržnico in trgovin v nedogled. Živahnonočno življenje in odlična španska kuhinja. Videli smotudi pristanišče s Kolumbovim spomenikom.Naslednji dan smo se odpeljali in obiskali pogorjeMontserrat - ki izstopa po značilno nagubani skalnatiobliki - z benediktinskim samostanom in v njem čudovito“Črno Madono”, zaščitnico Katalonije, ki jo tu hranijo.Pot nas je vodila ob Sredozemskem morju in ustavilismo se v mestu Perpignan in dalje do Montpellier,kjer smo prenočili. To je eno redkih mest v Franciji brezkeltsko -romanske podlage. V 19. stoletju se je krajrazvil v pomembno industrijsko središče. V 60-letih 20.stoletja se je število prebivalstva močno povečalo spriselitvijo Francozov iz Alžirije, ob njeni osamosvojitviod Francije. Tukaj smo videli tudi 2000 let stari rimskiAkvedukt Pount du Gard, ki je zaradi svoje skladnosti inlepote postal umetnina. Po njem je tekla voda v 50 kmoddaljeni Nimes.Po tem ogledu smo nadaljevali pot do starega mestaAvignon, nekdanje papeške rezidence, zgrajenena skalnati planoti. Cesta se je dalje vila po Azurniobali vse do Cannesa, ki se nahaja na Azurni obali,36 km zahodno od Nice. Danes je Cannes zimskozdravilišče in morsko letovišče. Pomemben je ribolov,pristanišče za jadrnice. Mednarodni filmski festival veljaza najpomembnejšega in najbolj znanega na svetu.Prvi festival je bil prirejen že leta 1946. Po kratkemogledu tega razkošnega letovišča in filmskega mestasmo se po provansalski avtocesti odpeljali do Aix-enprovence.Mesto ima bogato zgodovino, imenujejoga mesto fontan, v njem pa so živeli znani in slavniljudje. Ustavili smo se tudi v Nice, ki leži na skrajnemjugovzhodu Francije, ob obali Sredozemskega morja,30 km zahodno od meje z Italijo. Turistično mestoNice so odkrili Angleži za časa kraljice Viktorije. Na tospominja ime plaže - sprehajališče Angležev.Kneževina Monaco - je druga najmanjša država nasvetu. Monako je najgosteje naseljena država nasvetu, sestavlja pa jo predvsem staro mesto Monakoin pozneje pozidana območja, kot je igralniški MonteCarlo. V Monaku poteka tudi tradicionalna dirka zaFormulo <strong>1.</strong>Ligurska obala ob Sredozemskem morju je vpokrajinskem pogledu nekaj posebnega, znameniteCINQUE TERRE. Va<strong>si</strong>ce so zgrajene tik nad morjem,druge na strmih pečinah, vse pa na nedostopnihpobočjih. Človeku jemlje dih že pogled na te kraje. Našavožnja z avtobusom pa nam je jemala dih od samegroze, ali bomo sploh prišli po ovinkih in kozji cesti doldo teh va<strong>si</strong>. Tu se je življenje zaustavilo pred stoletji intako bo teklo še stoletja, saj večina va<strong>si</strong>c nima ali nemore imeti dobre cestne povezave. Edino čolni ali ladjein vlak so v stiku z zunanjim svetom. Ostaja mir, lepotanarave in v sezoni množica turistov.Pot nas je vodila skozi obmorsko mesto Genovo -pristanišče, ki me je spomnilo in morda še mnoge druge,odhoda ladje pred 44 leti za Avstralijo…Ustavili smo se tudi v mestu Pisa – v Toscani, zogledom poševnega stolpa, ki je zakladnica svetovnedediščine UNESCA, največje krstilnice v Italiji, ki joimenujejo Battistero, prav tako tudi Camposanto, ki jostrokovnjaki uvrščajo med tri najbolj dragocene stavbev Italiji.Firence so glavno mesto dežele Toskana v Italiji. Medleti 1865 in 1870 je bilo mesto tudi prestolnica KraljevineItalije. Leži ob reki Arno. Od tisoč najpomembnejšihevropskih umetnikov drugega tisočletja jih je 350 živelooz. delovalo prav tu: Leonardo da Vinci, Michelangelo,Donatello, Botticelli in drugi.San Gimignano - je slikovito in najbolj ohranjenosrednjeveško mestece, ki leži na enem od toskanskihhribčkov. Prelepo podobo mestecu dajejo slikovitistolpiči, ki se dvigajo iznad njega. Teh stolpov so vpreteklosti zgradili 72, do danes pa se jih je ohranilo 15.40 misli | januar - februar 2008
Z obzidja in trdnjave se razprostira prečudovit razglednad sončno toskansko pokrajino.Odpeljali smo se nazaj v Firence in od tam nadaljevalipot še skozi Bologno, kjer se je poslovila Margaret,mimo Benetk in Trsta na mejo Franetiči, kjer smo seustavili in zadihali slovenski zrak, zapeli, se objeli indrug drugemu voščili: Dober dan na slovenskih tleh: 20.septembra 2007! Potovanja s tem še ni bilo konec.Ustavili smo se v Laških Toplicah na tri dnevnemoddihu, za katerega pa je poskrbela Irena Pernat. Odtorka na sredo je bila v Sloveniji ogromna poplava,tudi reka Savinja je prestopila vse bregove. V Laškosmo prispeli v četrtek in našli zdravilišče z bazenipoplavljene. Direktor se nam je oprostil, nam takoponudil prevoz in obisk Term Zreče za ves naslednjidan. V<strong>si</strong> smo z veseljem sprejeli ponudbo. Že takoj prvidan nas je v goste povabil župan občine Laško, namopisal delovanje in napredek in tudi težave, s katerimise dnevno srečujejo. V soboto zvečer nam je IrenaPernat pripravila skupaj z osebjem zdravilišča poslovilnivečer.V goste je povabila direktorja zdravilišča Laško,podpredsednika svetovnega slovenskega kongresain gospoda Franca Pukšiča, člana slovenskegaparlamenta in župana Destrnika. Skupaj smo prejelilepa darila, seveda brez rdečega nageljna pa tudi negre. Bila je odlična postrežba, hvala osebju in direktorjuTerm Laško. Naslednji dan smo <strong>si</strong> ogledali mesto,Aškerčevino in mesto Maribor - Lent s 400 let starotrto.Kaj je k temu še dodati. Hvala vsem in vsakemuposebej, da ste vse zdržali, nekaj jih ni moglo zdržatiprav do zadnjega dne, z razumevanjem - bilo je pač ževsega dovolj.Še enkrat prisrčna zahvala Marti Ogrizek, Nini Basler zaodlično vodenje, skrb in potrpežljivost, šoferju Robiju zapopolnoma varno vožnjo, Ireni Pernat pa za pomoč privodenju v Sloveniji.Nasvidenje in z lepimi pozdravi še kdaj na kakšnemdrugem koncu sveta.misli | januar - februar 200841
42 misli | januar - februar 2008
misli | januar - februar 2008 43
GLAS SLOVENIJESLOVENIANGLAS SLOVENIJE»THE VOICE OF SLOVENIA«PO »THE BOX 191, VOICE MEDIASYLVANIA OF HOUSE SLOVENIA« NSW 2224POTel.: PO Box BOX 02 9522 191, 9911 SYLVANIA NSW 2224Fax: 02 9522 NSW 9922 2224Tel.: 02 9522 Tel: 9911 02 Fax: 9522 0299229522 9922STIČIŠČESTIČIŠČEAVSTRALSKIH SLOVENCEVDomača stran na internetu:Domača stran stran na na internetu:www.glasslovenije.com.auwww.glasslovenije.com.auAVSTRALSKIH SLOVENCEVAVSTRALSKIH SLOVENCEV rg_misli ad misli FEB.indd | maj 1 - junij 20079/2/07 5:20:05 PM43rg_misli ad44 misli FEB.indd | maj 1 - junij 20079/2/07 5:20:05 PMmisli | januar - februar 2008 43
VELEPOSLANIŠTVO REPUBLIKE SLOVENIJETelefon: 02 6243 4830 Fax: 02 6243 4827e-mail: VCA@gov.<strong>si</strong>www.gov.<strong>si</strong>/mzz/dkp/vca/eng/Odpravnik poslov: Gregor KozovincDruga sekretarka: Božena ForštnaričVeleposlaništvo je odprto vse delovne dni od 9.00 do 16.30Konzularne ure so od 10.00 do 12.00.Embassy of Republic of SloveniaPO Box 284, Civic SquareCANBERRA ACT 2608GENERALNI KONZULAT RS za NSWGeneralni častni konzul: Alfred BrežnikTelefon: 02 9517 1591Fax: 02 9519 8889E-mail: slovcon@emona.com.auPO Box 188, COOGEE NSW 2034VIKTORIJSKIM SLOVENCEMNA USLUGO V ČASU ŽALOVANJAFuneral Advice Line9500 0900www.tobinbrothers.com.auGOJAK MEATS&SMALL GOODS220 Burwood RoadBurwood NSW 2134Tel.: (02) 9747 4028Rojakom v Sydneyu se toplo priporočamo.Slovencem v Melbournu se priporočakamnoseško podjetjeLUCIANO VERGA & SONSALDO AND JOE MEMORIALS P/L10 Bancell StreetCampbellfield VIC 3061Work: tel. 9359 1179Home: tel. 9470 4046ZA VSA DELA DAJEMO GARANCIJO!Are your dentures more comfortable ina glass...? If so, for a free consultationcontact:KONFIDENT Pty. Ltd.STAN KRNELdental prosthetistspeciali<strong>si</strong>ng in dentures and mouthguards391 Canterbury Road, Vermont VIC 3133Tel.:(03) 9873 0888misli | januar - februar 2008Bi radi imeli umetno zobovje v kozarcu...?Če ne, z zaupanjem pokličite za prvobrezplačno posvetovanje.STANKO KRNELzobni tehnikspecialistza umetno zobovje in zaščitne proteze45
Spoštovana ministrica, gospa Tanya Pliberšek MP!S posebnim spoštovanjem in ponosom lahko vslovenskem jeziku čestitam gospe Tanyi PliberšekMP, novi ministrici avstralske zvezne vlade vCanberri!To je pravzaprav ponos vsej veliki Avstraliji, ki jezrasla kot multikulturna uspešna družba. Sevedasmo pa na Vas še posebej ponosni avstralskiSlovenci in Avstralci s slovenskimi koreninami.Želim Vam veliko uspehov pri delu, ki ga ne bomalo, in seveda tudi zadovoljstva, ker lahko delate vtako plemenitem poslanstvu, kot je delo za skupnodobro.Božji blagoslov naj spremlja Vaše delo, deloministrskega predsednika g. Kevina Rudda, ostalihministrov in sodelavcev ter vseh, ki <strong>si</strong> prizadevajoza lep danes in pošten jutri.Vse lepo za bližajoče se božične praznike Vam, Vašidružini ter Vašim staršem, ki so prav v tem tednuposlali čestitke na Misli.Bog živi!p. Ciril A. Božič OFM,pridružujejo se tudi p. Valerijan Jenko OFM OAM,p. Darko Žnidaršič OFM in p. Janez Tretjak OFMiz Adelaide Kew, 13.12.2007NASLOVNA STRAN ZGORAJ: BREGINJ je bilo nekočstrnjeno naselje na nerodovitnem skalovitem bregu blizuKobarida, kjer je do druge svetovne vojne živelo več kot600 prebivalcev, nato pa je število upadalo. Danes je vBreginju le 250 ljudi. Vas je 1976 leta dvakrat prizadelpotres. Dolino obdajajo hribi in je pravi raj za pohodnike inljubitelje narave. Takšen pa je Breginj sredi prave zime.NASLOVNA STRAN SPODAJ: Zlato srečanje avstralskihSlovencev v Merrylandsu, 15.12.2007, je pozdravila tudinova zvezna ministrica Hon. Tanya Pliberšek MP.Na levi strani te strani je čestitka novi ministrici.JUBILEJI:Jana in Jože ČEH iz Gold Coasta sta na dan adventnegaromanja, 08.12.2007, v Colacu obhajala 45 let poroke.V Geelongu sta praznovala 60 let skupnega življenjaFranc in Stanislava MATJAŠIČ. Poročila sta se26.12.1947 na Čatežu. Zlato poroko pa sta obhajalaMirko in Katica SNELER iz Geelonga. Poročila sta se12.<strong>1.</strong>1958 v Avstriji.V soboto, 12.<strong>1.</strong>2008, je praznovala 60 let Draga GELT- tajnica pastoralnega sveta, predsednica kulturnegaodbora, voditeljica tečaja slovenskega jezika za odrasleter igralske skupine.Kuharici v domu matere Romane: Kamica ŽELE (tamkuha že 15. leto) je 4. januarja 2008 praznovala 60 let,Majda SKOK pa je 15. januarja dopolnilla 55 let.Vsem jubilantom naše iskrene čestitke!FOTOGRAFIJE SO PRISPEVALI:Mitja Zalar: naslovnica zgoraj. Florjan Auser:naslovnica spodaj in postavitev strani 42 in 43.Pater Ciril: 2,4,12,14,35,36,37,41,47. Drago Zec:2,13,48. Pater Darko: 3. Angelca Veedetz: 4. AcoMajhenič: 1<strong>1.</strong> Mirko Cuderman: 15,16,48. MarthaMagajna: 19,21,27,29,30,31,32. Štefan Šernek: 26,47.Družina Gregorich: 34. Marija Iskra: 34. Družina Fredijain Jeni Brežnik: 47. Družina Terezije in Rajka Seljak: 47.Družina Šega: 47. Avgust Glavnik: 47.HVALA FOTOGRAFOM IN VSEM SODELAVCEM MISLI!sales@adcapry.com.auwww.adcapry.com.auOGLAS:NA PRODAJ je par lepih in dobro ohranjenihgorenjskih narodnih noš ter ročno izdelane moškeškornje. Pokličite Stankota na telefon 07 3824 7787.Misli Thougts - Božje in človeške - Misli Thougts - Božje in človeškeReligious and Cultural Bi-Monthly Magazine in Slovenian language. Informativna dvomesečna revija za verskoin kulturno življenje Slovencev v Avstraliji | Ustanovljena (Established) leta 1952 | Published by SlovenianFranciscan Fathers in Australia. Izdajajo slovenski frančiškani v Avstraliji | Urednik in upravnik (Editor andManager): p. Ciril A. Božič, OFM, Baraga House, 19 A’Beckett Street, KEW VIC 3101 | Ureja (Production Editor)in računalniški prelom: Marija Anžič, Ljubljana | Naslov: MISLI, PO Box 197, KEW VIC 3101 | Tel.: 03 9853 7787 |Fax: 03 9853 6176 E-mail: misli@bigpond.com | Naročnina za leto 2008 je 30 avstralskih dolarjev, zunaj Avstralijeletalsko 70 dolarjev | Naročnina se plačuje vnaprej | Poverjeništvo za MISLI imajo vsa slovenska verska središča vAvstraliji | Rokopisov ne vračamo | Prispevkov brez podpisa ne objavljamo | Za objavljene članke odgovarja pisec sam| Vnašanje in priprava strani (Typing and Lay-out): MISLI, 19 A’Beckett Street, Kew Vic 3101 | Tisk (Printing):Distinction Printing Pty. Ltd., 164 Victoria Street, BRUNSWICK VIC 3056 | Tel.: 03 9387 8488 | Fax: 03 9380 214<strong>1.</strong>Misli na internetu: | Florjan Auser | http://www.glasslovenije.com.au - Tam kliknite na MISLI. ISSN 1443-8364
Silvestrovo 2007 na SD Sydney.Mladoporočenca Uroš in Suzana Nartnik.Družina Rola s prijatelji.Jana in Jože ČehFranc in Stanislava MatjašičIskrene čestitkevsem našimslavljencem.Bog vas živi!Draga GeltKamica ŽeleMajda SkokNeli Šega iz Canberre zbratcem Jančijem.Mirko in Katica Sneler s <strong>si</strong>nom Mirkom, njegovo hčerko Olivio in ženo Robin.
Mirko Cuderman nam je poslal družinsko fotografijo in pripisal: “Pred 48 leti sem prišel edini Cuderman v Avstralijo insedaj nas je že 19. Tokrat smo bili v<strong>si</strong> člani družine skupaj v praznovanju božičnih praznikov.”Zbrano občestvo med slovesnim praznovanjem Svete Družine v Adelaidi, 30.12.2007.