Potočni raki Slovenije - Center za kartografijo favne in flore
Potočni raki Slovenije - Center za kartografijo favne in flore
Potočni raki Slovenije - Center za kartografijo favne in flore
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> <strong>Slovenije</strong>razširjenost, ekologija, varstvo1Življenje okoli nas
dr. Cirilu Krušniku(1950 – 2006)Odšel je tako mirno, kot je živel.
<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> <strong>Slovenije</strong>: razširjenost, ekologija, varstvo.Življenje okoli nas.Besedilo: Marijan GovedičUvodOn gre črn v toplice, pride pa rdeč na<strong>za</strong>j.(Ljudska)Fotografije: Marta Jakopič, Marijan Govedič, Monika Podgorelec, Darja ErjavecZemljevidi razširjenosti: <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>Lektoriranje: Zoran ObradovićRecenzija: dr. Franc JanžekovičOblikovanje <strong>in</strong> prelom: Branka Trčak, Maja CipotTisk: Trajanus d.o.o., KranjNaklada: 3000 izvodovIzdajatelj: <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, 2006CIP - Kataložni <strong>za</strong>pis o publikacijiUniverzitetna knjižnica Maribor594.5(497.4)GOVEDIČ, Marijan<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> <strong>Slovenije</strong> : razširjenost, ekologija, varstvo / [besedilo Marijan Govedič ; fotografijeMarta Jakopič ...[et al.] ; zemljevidi razširjenosti <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>]. - Miklavž naDravskem polju : <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, 2006. - (Življenje okoli nas)ISBN 961-90512-2-X1. Gl. stv. nasl.COBISS.SI-ID 57659649Ta dokument je bil pripravljen ob f<strong>in</strong>ančni pomoči Evropske unije v okviru projekta »Zasnova conacijizbranih Natura 2000 območij (7174201-01-01-0002) (Phare čezmejno sodelovanje Slovenija-Avstrija2003). Za vseb<strong>in</strong>o tega dokumenta je odgovoren izključno <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong> <strong>in</strong> <strong>za</strong>njv nobenem primeru ne velja, da odraža stališče Evropske unije.Dodatne <strong>in</strong>formacije:<strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>,Antoličičeva 1, 2204 Miklavž na Dravskem polju<strong>in</strong>fo@ckff.si, www.ckff.si, www.bioportal.siKnjižica je na voljo v obliki .pdf na naslovu www.ckff.si/publikacijeŠkarje imam, pa nisem krojač; ponočnjak sem, pa ne <strong>za</strong>pravljač;Drugi pravijo le naprej! Jaz: le na<strong>za</strong>j! Kdo sem povej!(Josip Stritar)<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> so nekoč bili razširjeni povsej Slovenji. Bili so tako pogosti, da jihje poznal vsak otrok <strong>in</strong> so se prerili celo vljudsko izročilo. Zaradi račje kuge, regulacij<strong>in</strong> onesnaženja voda pa so izg<strong>in</strong>ili izmarsikaterega vodotoka <strong>in</strong> še pred nekajleti so po splošnem prepričanju veljali <strong>za</strong>zelo redke.<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> danes živijo v sicer opaznomanjšem deležu voda kot nekoč, a jih zveseljem ponovno odkrivamo v vse več potokih.Veljajo <strong>za</strong> dobre poka<strong>za</strong>telje ohranjenostipotoka <strong>in</strong> kvalitete vode, čeprav jihbolj kot onesnaženost moti neustrezna oblikastruge oz. regulacija.Nekoč so imeli velik gospodarski pomen včloveški prehrani, danes pa je njihov pomenpredvsem naravovarstveni. V Slovenjiso avtohtone vrste rakov <strong>za</strong>varovane, <strong>za</strong>delo z njimi <strong>in</strong> raziskovanje je potrebnodovoljenje. Z vstopom <strong>Slovenije</strong> v EU so bila<strong>za</strong> koščaka <strong>in</strong> koščenca razglašena posebnavarstvena območja Natura 2000. Ob temse je poka<strong>za</strong>lo pomanjkanje temeljnih raziskavekologije <strong>in</strong> razširjenosti potočnihrakov pri nas.Koščaki <strong>in</strong> koščenci so <strong>za</strong>radi svoje redkostiter nočne aktivnosti pogosto nepoznanicelo upravljalcem voda. V Sloveniji še nimamoobsežnejše raziskave razširjenostirakov – opravljene so bile le posameznelokalne študije, javno dostopni podatki orazširjenosti potočnih rakov pri nas pa sobili prvič zbrani v okviru predpriprav <strong>za</strong>predloge območij Natura 2000.V knjižici je zbrana več<strong>in</strong>a dosedanjegaznanja o razširjenosti potočnih rakov vSloveniji. Predstavljeni so tudi še neobjavljenipodatki nekaterih raziskovalcev.Opisane so vse domorodne vrste rakov,od tujerodnih pa tiste, ki smo jih do sedajnašli v naravi v Sloveniji oz. obstaja velikaverjetnost, da se pri nas pojavijo. Nekaterebolj eksotične vrste rakov v knjižici zgoljomenjamo. Znanstveno poimenovanjevrst povzemamo po raziskavah slovenskihznanstvenikov.Vseb<strong>in</strong>a5 Uvod6 Vrste potočnih rakov v Sloveniji <strong>in</strong>njihova razširjenost6 Jelševec Astacus astacus8 Koščak Austropotamobius torrentium10 Koščenec Austropotamobius pallipes12 Tujerodne vrste rakov13 Ozkoškarjevec Astacus leptodactylus14 Signalni rak Pacifastacus leniusculus15 Prepoznavanje potočnih rakov18 Splošno o potočnih <strong>raki</strong>h19 Ogroženost <strong>in</strong> varstvo24 Perspektive25 Viri5
KoščenecAustropotamobius pallipesKoščenec (primorski koščak) je tretja avtohtonavrsta potočnih rakov v Sloveniji.Za to vrsto imamo v slovenšč<strong>in</strong>i večimen, imenujejo ga tudi italijanski rak alikavkar . Taksonomska uvrstitev koščencaje še vedno predmet znanstvene razprave,v tej knjižici pa sledimo najnovejšimdognanjem slovenskih znanstvenikov, kiga obravnavajo kot vrsto Austropotamobiuspallipes (drugi ga imenujejo A. itallicus ,A. pallipes italicus).Morfologija. Telesna dolž<strong>in</strong>a je 9–11 cm,podobno kot pri koščaku. Koščaku jepodoben tudi po barvi telesa <strong>in</strong> škarij, kiso običajno v rjavih odtenkih. Koščenec lahkodoživi 11 let.Razširjenost <strong>in</strong> ekologija. Koščenec jerazširjen v celotni <strong>za</strong>hodni Evropi od Irskedo Portugalske ter na vzhodu do Litve<strong>in</strong> Makedonije. V vodah Španije, Francije<strong>in</strong> Velike Britanije je najpogostejša vrstapotočnih rakov.Pri nas se pojavlja samo v Jadranskem povodju,vključno s porečjem Reke. Nekočje bil zelo pogost v povodju Dragonje <strong>in</strong> vreki Rižani, kjer ga danes ogrožajo velikiodvzemi vode <strong>in</strong> onesnaževanje. Še vednoje pogost v številnih pritokih Soče <strong>in</strong>,Razširjenost koščenca v Slovenijikot kažejo najnovejši podatki, tudi v pritokihVipave. Na robu Krasa <strong>in</strong> Vipavskedol<strong>in</strong>e ga najdemo tudi v potokih, ki poletipopolnoma presahnejo. Sušno obdobjetam preživi v luknjah med kamni, kjer se<strong>za</strong>drži dovolj vlage.10 KoščenecMajhni potoki s kamnitim dnom na robu Krasa so tudi življenjski prostor koščenca11
Tujerodne vrste rakovOzkoškarjevecAstacus leptodactylusKljub <strong>za</strong>konski prepovedi je vnašanje<strong>in</strong> prenašanje tujerodnih vrst živali<strong>in</strong> rastl<strong>in</strong> v naravo še vedno pogosto.Več<strong>in</strong>oma gre <strong>za</strong> namerno, včasih tudi<strong>za</strong> naključno vnašanje, v obeh primerihpa je razlog najpogosteje nevednost alizmota. V preteklosti so živali <strong>in</strong> rastl<strong>in</strong>eveč<strong>in</strong>oma prenašali <strong>za</strong>radi <strong>za</strong>gotovitve alivsaj popestritve prehrane. Tako so <strong>za</strong>radipopestritve prehrane, lažjega gojenja <strong>in</strong>tržnega povpraševanja v Evropo naselilisevernoameriške vrste rakov, z njimi pa sopr<strong>in</strong>esli tudi račjo kugo. Po epidemiji račjekuge, ki je močno pri<strong>za</strong>dela jelševca, soameriške rake, ki so na račjo kugo odporni,še naprej naseljevali po vsej Evropi.V <strong>za</strong>dnjih letih lahko v Evropi <strong>in</strong> tudiv Sloveniji v akvarističnih trgov<strong>in</strong>ah,trgov<strong>in</strong>ah z malimi živalmi <strong>in</strong> celo vvrtnarskih centrih kupimo različne vrstepotočnih rakov. Tropskim vrstam hladnevode pri nas ne ustre<strong>za</strong>jo, <strong>za</strong>to ni nevarnosti,da bi izpodr<strong>in</strong>ile domorodne vrste, lahkopa prenašajo račjo kugo ali druge bolezni.V prodaji so tudi severnoameriške vrste,ki preživijo v hladnejših vodah. V sosednjiAvstriji so v naravi že našli ameriška rakaOrconectes limosus <strong>in</strong> Procrambus clarkii.Prve primerke Orconectes limosus so vEvropo (v Nemčijo) pr<strong>in</strong>esli že leta 1880.Ta vrsta je prenašalec račje kuge, trenutnopa se zelo uspešno širi po evropskihvodah. Vrsto Procambarus clarkii pogostoprodajajo kot »sladkovodnega jastoga«.Zanjo je značilna <strong>in</strong>tenzivna rdeča barvaškarij <strong>in</strong> pri nekaterih primerkih močnotrnast koš. Vrsti ustre<strong>za</strong>jo toplejše, močno<strong>za</strong>raščene stoječe vode.Tujerodna vrsta, ki je pri nas v naravisicer še nismo našli, a jo lahko z velikoverjetnostjo pričakujemo. Ta rak, kiga imenujejo tudi barjanski, močvirni,jezerski, galicijski ali ruski, je doma vvzhodni Evropi, kjer živi v počasi tekočihpotokih <strong>in</strong> rekah ali <strong>za</strong>raščenih stoječihvodah. Običajno zraste 15–16 cm. Barvatelesa je siva do rjavo-zelena. Spodnjastran škarij je vedno svetla. Pri samcih sok<strong>raki</strong> škarij ozki <strong>in</strong> dolgi.Na domnevo, da bo ozkoškarjevec kmaluprisoten v naši vodah, po eni stran<strong>in</strong>apeljuje nevednost <strong>in</strong> neo<strong>za</strong>veščenost otem, da tujerodnih vrst ali vrst, katerihporekla ne poznamo, ne smemo spuščati vnaravo, po drugi strani pa neupoštevanje<strong>za</strong>konodaje o natančnem označevanjuizdelkov – ozkoškarjevce lahko v bolje<strong>za</strong>loženih ribarnicah ali trgovskih centrihkupimo žive kot »potočne rake«.Med skalami <strong>in</strong> betonskimi bloki, s katerimi je utrjen breg Mure, signalni <strong>raki</strong> najdejo številnaRak ozkoškarjevec kupljen kot »potočni rak«12 skrivališča13
Signalni rakPacifastacus leniusculusPrepoznavanje potočnih rakovSlovenija se je naselitvam tujerodnih vrstpotočnih rakov srečno izognila, saj ti vdomače vode niso bili nikdar načrtnonaseljeni. Kljub temu so leta 2003 v Mur<strong>in</strong>a avstrijsko-slovenski meji prvič odkrilisignalnega raka (Pacifastacus leniusculus),ki se je v naslednjih treh letih razširil vsedo izliva reke Ščavnice. V sedemdesetihletih dvajsetega stoletja so ga naseljevali vštevilnih državah Evrope, tudi v sosednjiAvstriji v porečju Mure, od koder se jenajverjetneje razširil v Slovenijo.Morfologija. Običajno doseže 15-17 cmtelesne dolž<strong>in</strong>e. Barva telesa je med svetlo<strong>in</strong> temno rjavo, včasih do opečnate. Zasignalnega raka je značilna bela do svetlomodra lisa na pregibu škarij, po katerije tudi dobil ime. Spodnja stran škarij jerdečkasta.Razširjenost <strong>in</strong> ekologija. Signalni rakpotrebuje podobne življenjske pogoje kotRazširjenost signalnega raka v Slovenijijelševec. Domov<strong>in</strong>a signalnega raka jeSeverna Amerika, v devetnajstem <strong>in</strong> dvajsetemstoletju pa so ga naselili po vsej Evropi,kjer se hitro širi. Še leta 1988 je bilona Avstrijskem Štajerskem znanih samopet najdišč signalnega raka, od tega dve vporečju Mure, sedaj pa je tam že več desetznanih najdišč. Danes signalnega raka vEvropi obravnavamo kot <strong>in</strong>vazivno vrsto,nekateri ga uvrščajo celo med škodljivce.Njegova prisotnost ogroža vse evropskedomorodne vrste potočnih rakov – nevarenje kot prenašalec račje kuge, v primerjaviz evropskimi vrstami potočnih rakov paje uspešnejši v pridobivanju življenjskegaprostora <strong>in</strong> hrane. Obenem narašča skrb<strong>za</strong>radi njegovega velikega vpliva na vodniekosistem. Signalni rak lahko v vodah,kjer se pojavlja v velikih gostotah,poje ikre na drstiščih tako salmonidnih(postrvi) kot cipr<strong>in</strong>idnih (krapovci) vrstrib. Kljub nevarnosti, ki jo predstavlja v vodah,ga <strong>za</strong>radi okusnega mesa, uspešnegarazmnoževanja <strong>in</strong> hitre rasti v nekaterihV Sloveniji živeče vrste potočnih rakov(vključno z ozkoškarjevcem iz trgov<strong>in</strong>)lahko jasno razločimo po razporeditvitrnov na košu, škarjah <strong>in</strong> rostrumu,velikosti telesa <strong>in</strong> barvi spodnje straniškarij. Zaradi različne starosti <strong>in</strong> s temvelikosti najdenih osebkov, odstopanjv barvi, obledelosti mrtvih osebkovoz. njihovih telesnih delov, pa v ključunavajamo le glavne znake (trni, rostrum)<strong>za</strong> ločevanje vrst.Koš potočnih rakov je praviloma poraščenz različnimi trni, katerih število <strong>in</strong>razporeditev je značilno <strong>za</strong> posamezno vrsto.Najočitnejše razlike so v predelu <strong>za</strong> očmi <strong>in</strong>predelu vratne brazde.Navedeni določevalni znaki so dobrorazpoznavni na živih <strong>raki</strong>h vseh velikosti,vseeno pa je določanje lažje, če so živalivečje. Za določanje ostankov oz. mrtvihrakov je potrebno vsaj glavoprsje.Če vam kljub ključu ne uspe prepoznativrste najdenega raka, se obrnite na naslov,naveden na <strong>za</strong>četku knjižice, kamor lahkopošljete fotografijo najdenega raka, nakateri naj bo vsaj rakova glava.Rostrum je naprej štrleč del koša nadoz. med očmi. Njegova oblika, robovi <strong>in</strong>osrednji greben so najbolj <strong>za</strong>nesljivi znaki<strong>za</strong> določanje vrst potočnih rakov.Vratna brazda je zgolj navidezna ločnicaDva para značilnih večjihizbokl<strong>in</strong> <strong>za</strong> očmi imenujemodržavah še vedno naseljujejo.med košem glave <strong>in</strong> trupa, saj glavoprsjepostorbitalni trni.14 potočnih rakov pokriva enoten koš.Signalni rak15
Jelševec (Astacus astacus)· rostrum (R): po vsej dolž<strong>in</strong>i enako širok ali trapezoiden· osrednji greben rostruma (G): razločen z vidnimi trni, kiRVtvorijo nazobčan rob (žagast)· površ<strong>in</strong>a škarij: groba, z velikimi zrni· vratna brazda (V): trnasta· postorbitalni trni: dva para postorbitalnih trnov, prvi (T1)izrazit, drugi par (T2) pogosto manjši ali nerazločenMed vratno brazdo <strong>in</strong> očesom ni trnov.GT1T2VVOzkoškarjevec (Astacus leptodactylus)· rostrum (R): po vsej dolž<strong>in</strong>i enako širok ali trapezoiden· osrednji greben rostruma (G): viden, včasih s trniRV· površ<strong>in</strong>a škarij: groba, z velikimi zrni· vratna brazda (V): zelo trnasta· postorbitalni trni: dva para (T1, T2), oba jasno vidnaGCelotno oprsje je zelo trnasto, trni so vidni tudimed vratno brazdo <strong>in</strong> očesom.T1 T2VT1T2VKoščenec (Austropotamobius pallipes)· rostrum (R): trikoten ali trapezoidenRVG· osrednji greben rostruma (G): viden <strong>in</strong> brez trnov· površ<strong>in</strong>a škarij: drobno zrnata· vratna brazda (V): trnasta· postorbitalni trni: en par (T1) postorbitalnih trnov jasnoviden, drugi par (T2) redko videnGT1VRVKoščak (Austropotamobius torrentium)· rostrum (R): trikotenRV· osrednji greben rostruma (G): neizrazit· površ<strong>in</strong>a škarij: zelo groba <strong>in</strong> z velikimi zrni· vratna brazda (V): brez trnov· postorbitalni trni: en par (T1), jasno videnGT1VRVSignalni rak (Pacifastacus leniusculus)· rostrum (R): po vsej dolž<strong>in</strong>i enako širok ali trapezoidenV· osrednji greben rostruma (G): viden <strong>in</strong> brez trnov· površ<strong>in</strong>a škarij: zelo drobno zrnata, na otip skoraj gladka· vratna brazda (V): brez trnov· postorbitalni trni: dva para (T1, T2)16Na pregibu škarij je značilna svetla lisa.T1 T2VT1 T2 V 17
Splošno o potočnih <strong>raki</strong>h<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> so več<strong>in</strong>oma aktivni ponočiŠele v mraku <strong>za</strong>pustijo svoja skrivališča<strong>in</strong> <strong>za</strong>čnejo iskati hrano. Podnevijih lahko vidimo predvsem v časuparjenja. So izraziti vsejedi. Prehranjujejose z algami, odmrlimi rastl<strong>in</strong>ami,odpadlim listjem, vodnimi rastl<strong>in</strong>ami,lič<strong>in</strong>kami žuželk, mehkužci, ikrami, drugimi<strong>raki</strong> <strong>in</strong> mrtvimi ribami. Čez noč lahkodo kosti oberejo tudi veliko ribo.Aktivnost rakov je odvisna odtemperature vode, <strong>za</strong>to jih v zimskih <strong>in</strong>pomladnih mesecih le redko vidimo,najbolj aktivni pa so v poletnih <strong>in</strong> jesenskihmesecih.Jesen je čas parjenjaJajca v varnem<strong>za</strong>vetju <strong>za</strong>dkasamiceVelike škarje <strong>in</strong> dolge tipalke so najboljočitneDa bi lahko rasli, se morajo <strong>raki</strong> levitiRaki nimajo okostja, temveč trd apnenčastoklep, ki obdaja celo telo razen sklepov. Dabi lahko rasli, morajo v rednih presledkihta oklep »sleči« <strong>in</strong> ga nadomestiti z novim,večjim. To menjavo oklepov imenujemolevitev. Takoj po levitvi, ko odpade staroklep, je pod njim že razvit nov, sicer šemehak oklep. Takrat so tudi veliki <strong>raki</strong>lahek plen.Vloga v ekosistemu<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> so največji sladkovodn<strong>in</strong>evretenčarji pri nas. Sposobni sopremagati velike razdalje, tudi proti toku.Zaradi svoje velikosti, gostote <strong>in</strong> številnihprehranskih pove<strong>za</strong>v so pomembni kotplenilci <strong>in</strong> mrhov<strong>in</strong>arji, pa tudi kot plen.Rakov <strong>za</strong>radi pomanjkanja hrane blizuizvira potoka običajno ne najdemo, tudiče je voda pitna. Najdemo jih lahko tudiv spodnjem toku potokov, kjer je vodasicer že slabše kvalitete, vendar kaže,da jih manjše onesnaženje, predvsemjelševca, ne moti. Številčnost rakov jemed drugim močno odvisna od obstojaprimernih <strong>za</strong>vetij oz. prostorov v vodi, kjerse lahko rak <strong>za</strong>držuje v dnevnem času <strong>in</strong>tako <strong>za</strong>ščiti pred plenilci <strong>in</strong> pred močnimvodnim tokom.Dolge tipalke na glavi služijo kot tipalniorgan, krajše pa kot vohalni. <strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong>Na primerni podlagi si jelševci lahko kopljejoKo se jeseni voda ohladi, <strong>za</strong>čnejo samcirač<strong>in</strong>eimajo 5 parov hodilnih okonč<strong>in</strong>. Prviiskati samice. Samice potočnih rakovpar so velike škarje, ki služijo predvsemskrbijo <strong>za</strong> <strong>za</strong>rod — oplojena jajčeca nosijoprijemanju hrane <strong>in</strong> obrambi pred plenilci,pritrjena pod <strong>za</strong>dkom <strong>in</strong> jih tako varujejouporabljajo pa jih tudi pri hoji. Z drugimpred plenilci. Šele ko se spomladi vodaparom okonč<strong>in</strong> pr<strong>in</strong>ašajo hrano k ustom,<strong>za</strong>čne segrevati, se izležejo mladi <strong>raki</strong>, kiostali trije pari pa so namenjeni predvsemdva do tri tedne, do druge levitve, ostanejopremikanju.v varnem <strong>za</strong>vetju mater<strong>in</strong>ega <strong>za</strong>dka.Mladi <strong>raki</strong> se nato odpravijo v samostojno Oči na gibljivih pecljih raku <strong>za</strong>gotavljajoživljenje, ki seveda ni brez nevarnosti. široko vidno polje. Ob nevarnostiPlenijo jih predvsem ribe (ščuke, postrvi, zbeži vzvratno, pri tem pa si pomaga sostriži, kleni), vodne ptice, pižmovke <strong>in</strong> sunkovitimi <strong>za</strong>mahi <strong>za</strong>dka. Poškodbe navidre. Zelo pogosto se plenijo med seboj rakovih škarjah kažejo na večjo gostoto(kanibalizem). Spolno dozorijo po 2 do rakov, saj takrat prihaja do medsebojnih4 letih, odvisno od vrste <strong>in</strong> ekoloških bojev, ki so najpogostejši razlog <strong>za</strong> izgubopogojev.škarij.18 19Levitev
Ogroženost <strong>in</strong> varstvoPred 140 leti je potočne rake v Evropizdesetkala račja kuga, kmalu po njej paso se pojavile še grožnje modernega sveta.Danes potočne rake ogroža predvsem:· vnos tujerodnih vrst <strong>in</strong> bolezni, ki jihte prenašajo,· onesnaževanje voda s pesticidi <strong>in</strong>gnojili,· slabšanje življenjskega prostora(gradnja pregrad, odvzemi vode,regulacije, hidromelioracije,osuševanje).Za <strong>za</strong>varovanje potočnih rakov so potrebn<strong>in</strong>aslednji varstveni ukrepi:· o<strong>za</strong>veščanje o nevarnostih širjenjatujerodnih vrst <strong>in</strong> račje kuge,· preprečevanje onesnaževanja voda <strong>in</strong>vnosa hranil,· izboljšanje življenjskih razmer <strong>za</strong> rake· raziskave <strong>in</strong> monitor<strong>in</strong>g,· ustrezna <strong>za</strong>konodaja <strong>in</strong> njenoizvajanje.Nevarnost tujerodnih vrstOb želji po ekonomski koristi jerazlog <strong>za</strong> naseljevanje tujerodnih vrstpotočnih rakov največkrat neznanje oz.pomanjkanje <strong>in</strong>formacij o tem, da lahkos tem povzročimo nepopravljivo škododomorodnim rakom. V številnih vodah,kamor so naselili ameriške vrste rakov, sodomorodne vrste povsem izumrle. Ed<strong>in</strong>iuspešen varstveni ukrep je preprečevanjeprenosa <strong>in</strong> omejevanje nadaljnjega širjenjatujerodnih vrst. Širjenja signalnegaraka v porečju Mure sicer verjetno ne bomogoče popolnoma ustaviti, lahko pa gaupočasnimo. Ob tem je vsekakor nujnopreprečiti prenos v druge vode. Kljubtemu, da je prisotnost signalnega raka vSloveniji znana že od leta 2003, državniorgani doslej še niso ukrepali, javnost paje bila o problemu obveščena le s stranistrokovnjakov.Ob signalnem raku obstaja tudi grožnjavnosa drugih vrst tujerodnih rakov, ki jihlahko žive kupimo kot »potočne rake«.Kupec takšnih rakov bi moral dobiti<strong>in</strong>formacije o škodljivosti <strong>in</strong> ne<strong>za</strong>konitost<strong>in</strong>jihovega spuščanja v naravo, saj splošnihaktov o prepovedi spuščanja tujerodnihvrst v naravo več<strong>in</strong>a ljudi ne pozna. To šeposebej velja <strong>za</strong> akvaristične trgov<strong>in</strong>e.vrste potočnih rakov v Evropi, medtem koso severnoameriške vrste, ki jo prenašajo,nanjo odporne. V Evropi se je prvič pojavilaleta 1860 v severni Italiji. Potem ko seje iz srednje Evrope razširila po Donav<strong>in</strong>avzdol, je v naše kraje prišla gorvodnopo Savi <strong>in</strong> Dravi (1880–1897). Najpoznejese je pojavila v izoliranih vodah, na<strong>za</strong>dnjev Cerkniškem jezeru leta 1909. Kjer se jepojavila, so celotne populacije domačihrakov pog<strong>in</strong>ile v nekaj tednih. Danespotočnim rakom spet grozi okužba z račjokugo. Posebej nevarno je širjenje signalnegaraka, račjo kugo pa lahko prenesemotudi z ribiško ali drugo opremo (mreže,čolni, vesla, škornji) oz. s prenašanjem rib,saj spore glive lahko preživijo izven vodetudi nekaj dni.Preprečevanje onesnaževanjaŠtevilne populacije rakov je uničiloonesnaženje voda s komunalnimi <strong>in</strong><strong>in</strong>dustrijskimi odplakami, padav<strong>in</strong>skovodo s cest, pesticidi, m<strong>in</strong>eralnimi gnojili<strong>in</strong> izpusti gnojnice, takšni pog<strong>in</strong>i pa sole redko dokumentirani. Z zmanjšanjem<strong>in</strong>tenzitete rabe kmetijskih površ<strong>in</strong>v neposredni bliž<strong>in</strong>i voda, ureditvijokanali<strong>za</strong>cijskih sistemov <strong>in</strong> izgradnjočistilnih naprav se lahko življenjskiZ regulacijami potokov uničujemo habitatrakovpogoji <strong>za</strong> potočne rake hitro izboljšajo.Ureditev varstvenega pasu neposrednoob bregovih (npr. pas obrežne drevesnevegetacije ali ekstenzivni travniki) lahkokljub <strong>in</strong>tenzivnemu kmetijstvu v okolicimočno zmanjšamo vnos hranil, gnojil <strong>in</strong>škropiv v vodo. Onesnaževanje ima močandalj<strong>in</strong>ski vpliv <strong>in</strong> je lahko vzrok odsotnostiRačja kugapotočnih rakov daleč od vira onesnaženja.Zeleni pas ob Veliki Krki na Goričkem, v kateriOnesnaženja, ki so sicer lokalnega značaja,Kanalizirani potoki so neprimeren habitat <strong>za</strong> Račjo kugo povzroča gliva Aphanomycesastaci, ki je smrtna <strong>za</strong> vse avtohtonegnojil <strong>in</strong> hranil v vododrugih delih potoka.živijo jelševci, preprečuje neposreden vnos pogosto onemogočajo rakom naselitev v20 potočne rake21
Odvzemi vodeTrajni odvzemi vode, pa naj bodo <strong>za</strong> pitnovodo, stekleničenje ali zgolj <strong>za</strong> <strong>za</strong>livanje,negativno vplivajo na celoten vodni režim,še posebej v poletem času, ko potoki lahkopresahnejo. Dodatno težavo predstavljajomale hidroelektrarne, ki z lokalnimodvzemom vode, visoko pregrado <strong>in</strong>spremembo morfologije struge negativnovplivajo na populacije rakov.Kljub čisti vodi regulirani potoki nisoprimerni <strong>za</strong> rakeKamniti ali z betonom utrjeni bregovioz. betonska dna so neprimerni <strong>za</strong> rake,saj v njih ne morejo izkopati rač<strong>in</strong>. Vštevilnih potokih rake, predvsem koščake,še najdemo v bliž<strong>in</strong>i izvira, v nadaljnjemtoku pa kljub izboljšani kvaliteti vode ni<strong>za</strong>nje ustreznih življenjskih pogojev, kerje struga regulirana, brež<strong>in</strong>e pa utrjene.Idealno okolje <strong>za</strong> potočne rake je <strong>za</strong>senčena<strong>in</strong> razgibana struga z različnimi naklonibrež<strong>in</strong>, od položnih obrežij do spodjedenihbregov. Pri vzpostavljanju ugodnihrazmer <strong>za</strong> rake je glavni cilj <strong>za</strong>gotavljanjeprimernih struktur v strugi.Naseljevanje domačih vrst potočnihrakov <strong>in</strong> ohranjanje genetske pestrostiKakšna je bila naravna razširjenostjelševca v Sloveniji verjetno ne bomo nikoliizvedeli. V sedemdesetih letih prejšnjegastoletja, ko je potekal program repopulacijejelševca, na srečo niso naselili ameriškihrakov kot drugod v Evropi, vendar soveč<strong>in</strong>o rakov v gramoznice ob Muri <strong>in</strong>v porečje Krke pr<strong>in</strong>esli iz enega samegaribnika v Logatcu. Danes vemo, da je <strong>za</strong>varstvo narave ob izbiri vrst pomembnatudi genetska pestrost, kar je potrebnoupoštevati tudi pri naselitvah na lokalniravni.Genetska pestrost koščaka <strong>in</strong> koščenca vSloveniji je še zelo visoka, saj naseljujetavečja porečja z razvejano vodno mrežo,naseljevali <strong>in</strong> preseljevali pa so ju leredko. Takšne populacije so kot bazengenetske pestrosti pomembne <strong>za</strong> ohranitevvrste. Pomembno vlogo pri varovanjudomorodnih vrst pa imajo tudi odročne <strong>in</strong>težko dosegljive populacije, saj tujerodnevrste v takšne vode težko <strong>za</strong>idejo ponaravni poti, manjša pa je tudi verjetnostvnosa.O<strong>za</strong>veščanje javnostiObveščena <strong>in</strong> o<strong>za</strong>veščena javnost lahkopomembno prispeva k ohranitvi vrst.Izobraževanje javnosti o <strong>raki</strong>h s poljudnimičlanki, radijskimi <strong>in</strong> televizijskimi oddajamter ekskurzijami lahko pomembnopripomore k pozitivnemu odnosu do rakov,pa tudi do njihovih življenjskih okolij<strong>in</strong> <strong>za</strong>htev. Hiter odziv dobro obveščenejavnosti lahko prepreči škodljivo početje,pri tem pa je pomembna tudi o<strong>za</strong>veščenosto škodljivosti nenadzorovanega prenašanja<strong>in</strong> naseljevanja, ki je pogosto posledicadobrih namenov.ZakonodajaIzlov jelševcev so na ozemlju današnje<strong>Slovenije</strong> urejali že pred 150 leti, Uredbao ribarstvu, ki je veljala v Dravskibanov<strong>in</strong>i, pa je določala: »<strong>raki</strong>, ki nimajo12 cm dolgosti, se ne smejo niti loviti,niti prodajati, niti v gostilnah ponujat<strong>in</strong>iti oddajati« (pod <strong>raki</strong> so mišljeni samcijelševcev, samice jelševcev <strong>in</strong> koščaki sobili <strong>za</strong>varovani vse leto).Danes so <strong>za</strong>varovani vsi osebki avtohtonihvrst potočnih rakov, <strong>za</strong>konodaja papredpisuje tudi varovanje njihovegaživljenjskega prostora. Za odvzem,naseljevanje, preseljevanje ali doseljevanjeje potrebno dovoljenje M<strong>in</strong>istrstva <strong>za</strong>okolje <strong>in</strong> prostor.<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> so neposredno <strong>za</strong>varovaniz Uredbo o <strong>za</strong>varovanih prostoživečihživalskih vrstah (Uradni list 46/04,109/04, 84/05), na podlagi Zakona oohranjanju narave (ZON), ter z Zakonom osladkovodnem ribištvu.Člene, ki posredno varujejo potočne rakeali njihove habitate najdemo tudi v drugih<strong>za</strong>konih. Še posebej pomembna sta:Zakon o vodah (84. člen): Na vodnem <strong>in</strong>priobalnem zemljišču so prepovedanedejavnosti <strong>in</strong> posegi v prostor, ki bi lahkoonemogočili obstoj <strong>in</strong> razmnoževanjevodnih <strong>in</strong> obvodnih organizmov.Zakon o divjadi <strong>in</strong> lovstvu (33. člen):Pri urejanju vodotokov je treba ohranjatiposamezne odseke stare struge ter rastočeČe želimo jesti potočne rake, moramo ponje v22 trgov<strong>in</strong>odrevje <strong>in</strong> grmovje na njihovih bregovihIz ribnika v Logatcu so jelševce naseljevali po vsej Sloveniji23
oziroma s saditvijo drevesnih <strong>in</strong> grmovnihvrst <strong>za</strong>gotoviti nepretrgano <strong>za</strong>rast vsajenega od obeh bregov struge.Pomembno pravno vlogo, predvsem pripresojah vplivov posegov na okolje, sopotočni <strong>raki</strong> pri nas dobili šele z vstopom<strong>Slovenije</strong> v EU. Za koščenca <strong>in</strong> še posebejkoščaka kot prednostno vrsto je bilaSlovenija dolžna predlagati posebnavarstvena območja – območja Natura 2000.<strong>Potočni</strong> <strong>raki</strong> so tako šele z novim pravnimredom dobili pravo pozornost <strong>in</strong> vlogo priocenjevanju posegov v okolje, predvsemv vodne habitate. S tem se je posrednopovečalo tudi <strong>za</strong>nimanje javnosti <strong>za</strong>nje.Monitor<strong>in</strong>gPodatki o razširjenosti vseh treh vrstpotočnih rakov so bili v Sloveniji prvičzbrani leta 2001, leta 2003 pa so bilidopolnjeni s podatki o koščaku <strong>in</strong>koščencu. Pred tem so bile opravljene zgoljnekatere geografsko omejene raziskave(zgornji tok Soče <strong>in</strong> Save, Pomurje,Pokolpje). V knjižici smo upoštevali tudiveč<strong>in</strong>o podatkov, zbranih po letu 2003.Znanstvene raziskaveV preteklosti so bile raziskave usmerjenepredvsem v vzrejo jelševca, nekaj raziskavpa je bilo narejenih tudi o razširjenostipotočnih rakov. V <strong>za</strong>dnjih desetih letihso bili <strong>raki</strong> iz <strong>Slovenije</strong> tudi predmettujih raziskav pri ugotavljanju vrstnepripadnosti.Na Oddelku <strong>za</strong> biologijo Biotehniškefakultete Univerze v Ljubljani trenutnopotekajo genetske raziskave koščakov. Meddrugim ugotavljajo, da je bilo na ozemljudanašnje <strong>Slovenije</strong> eno od jeder, od koderso se po <strong>za</strong>dnji ledeni dobi <strong>raki</strong> ponovnoselili proti severu.Poleg raziskav razširjenosti so potrebne šeraziskave o ekoloških <strong>za</strong>htevah vrst, ki soključne <strong>za</strong> pripravo upravljalskih načrtov <strong>in</strong>predlogov varstvenih ukrepov. Poznavanjelokalnih ekoloških <strong>za</strong>htev je nujno <strong>za</strong>aktivno ohranitev vrst <strong>in</strong> izvedbo ukrepov,ki lahko izboljšajo njihovo stanje.PerspektiveLov vseh avtohtonih potočnih vrst rakovje danes prepovedan, vendar jih samo tone bo obvarovalo pred izumrtjem. Večjagrožnja kot krivolov je do rakov neprijaznaraba prostora <strong>in</strong> upravljanje z vodami.Največjo nevarnost verjetno predstavljajoraznovrstni <strong>in</strong> medsebojno neusklajeniupravljalci istega prostora (ribiške druž<strong>in</strong>e,vodnogospodarska podjetja, koncesionarji<strong>za</strong> odvzeme vode <strong>za</strong> ribogojnice, malehidroelektrarne, namakalni sistemi itd.)ter razpršena <strong>za</strong>konodaja. Potočne rakeje potrebno upoštevati kot dejavnik pripresojah vplivov na okolje, pri rednih»vzdrževanjih« potokov, pri načrtovanjuribiškega upravljanja, pri upravljanju sporečji <strong>in</strong> pri podeljevanju koncesij.Za koščaka <strong>in</strong> koščenca smo razglasiliobmočja Natura 2000 na evropski ravni, nanacionalnem nivoju pa si enako pozornost<strong>za</strong>služi tudi jelševec. Slednji je pri nasverjetno bolj ogrožen, predvsem <strong>za</strong>radivečjega vpliva človeka na njegov življenjskiprostor. Stoječe vode v bliž<strong>in</strong>i urbanihpredelov <strong>in</strong> spodnji tokovi potokov so boljonesnaženi <strong>in</strong> bolj podvrženi regulacijam<strong>in</strong> odvzemom vode kot zgornji tokovi, kjerživijo druge vrste.Za koščaka so pri nas najpomembnejšiohranjeni gozdni potoki, odmaknjeni odurbanih predelov, s pestrostjo različnihmikrohabitatov (izmenjavanje plitke<strong>in</strong> globoke vode, raznovrstna podlaga,izmenjavanje hitrega <strong>in</strong> počasnega toka).Le-te pa vedno bolj ogrožajo odvzemivode, gradnja malih hidroelektrarn terširjenje urbanih površ<strong>in</strong>.Potoki s koščakom, <strong>za</strong>ščiteni kot področjaNatura 2000, so danes lahko zelo močenargument proti še vedno močnimtežnjam po regulacijah oziroma različnih»ureditvah« potokov.V Sloveniji načrtnega monitor<strong>in</strong>ga(spremljanja stanja populacij <strong>in</strong>razširjenosti) potočnih rakov še neizvajamo. Država se je sicer obve<strong>za</strong>lavsakih šest let poročati EU o stanjukoščaka <strong>in</strong> koščenca, vendar je spremljanjestanja populacij mogoče šele takrat, koje razširjenost dobro znana. Registriranarazširjenost koščaka se je zelo povečalav letu priprave strokovnih podlag <strong>za</strong>oblikovanje omrežja Natura 2000, še boljpa v letih po njej. Podatkov o razširjenostiimamo še vedno premalo, <strong>za</strong>to težkomerimo izumiranje, izgubo habitata ali24upad populacije, predvsem pri koščaku <strong>in</strong>Ali nam bo koščaka uspeloohraniti?koščencu.25
ViriZaradi obsežnega seznama literature, iz katerih so bile črpane <strong>in</strong>formacije <strong>in</strong> podatkio razširjenosti, so med viri navedeni le najpomembnejši. Vsi ostali viri so na voljo naspletnem naslovu www.ckff/publikacije/potocni_<strong>raki</strong>_slovenije_dodatni_viri.pdfBedjanič, M., 2004. Novi podatki o razširjenosti raka navadnega koščaka Austropotamobius torrentium(Schrank, 1803) v Sloveniji (Crustacea: Decapoda). New records of stone crayfish Austropotamobiustorrentium (Schrank, 1803) <strong>in</strong> Slovenia (Crustacea: Decapoda). Natura Sloveniae,Ljubljana 6(1): 25-33.Bertok, M., N. Budihna & M. Povž, 2003. Strokovne osnove <strong>za</strong> vzpostavljanje omrežja Natura 2000Ribe (Pisces), Piškurji (Cyclostomata), <strong>raki</strong> deseteronožci (Decapoda). Zavod <strong>za</strong> ribištvo. Ljubljana.Budihna, N., 1984. Razširjenost potočnega raka Astacus astacus L. 1758 v porečju Mure. Ichthyos,Ljubljana 2: 18-22.Füreder, L. & Y. Mach<strong>in</strong>o, 2002. A revised determ<strong>in</strong>ation key of freshwater crayfish <strong>in</strong> Europe. Ber.nat.-med. Vere<strong>in</strong> Innsbruck 89: 169-178.Herfort-Michieli, T., 1973. Plemeniti rak (Astacus astacus L.) v Krki <strong>in</strong> pritokih <strong>in</strong> poizkus njegovevzreje (Sklad Borisa Kidriča 441-24.8.73/1). Zavod <strong>za</strong> ribištvo, Ljubljana. 22 str.Holdich, D., 2003. Ecology of the White-clawed Crayfish Austropotamobius pallipes. Conserv<strong>in</strong>gNatura 2000 Rivers Ecology Series No. 1. English Nature, Peterborough. 17 pp.Kryštufek, B. & M. Kotarac (ured.), 2001. Raziskava razširjenosti evropsko pomembnih vrst v Sloveniji.Naročnika: M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong> okolje <strong>in</strong> prostor, Ljubljana & M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong> šolstvo, znanost<strong>in</strong> šport, Ljubljana. Prirodoslovni muzej <strong>Slovenije</strong>, Ljubljana. 682 str.Mach<strong>in</strong>o, Y., 1997. Crayfish of the upper Soča and upper Sava rivers, Slovenia. Bullet<strong>in</strong> Français dela Peche et de la Pisciculture, Paris 347: 721-729.Šulgaj, A., 1937. Naš potočni rak. Zve<strong>za</strong> ribarskih društev Dravske Banov<strong>in</strong>e. 87 str.Trontelj, P., Y. Mach<strong>in</strong>o & B. Sket, 2005. Phylogenetic and phylogeographic relationships <strong>in</strong> the crayfishgenus Austropotamobius <strong>in</strong>ferred from mitochondrial COI gene sequences. Molecular Phylogeneticsand Evolution 34: 212-226.26
Atlas predstavlja trenutno poznavanje razøirjenosti netopirjev v Sloveniji, kljuœno <strong>za</strong> njegov nastanek pa je bilo obseænoterensko delo ob nenadomestljivem sodelovanju mnogih raziskovalcev. Priœakujemo, da bo priœujoœe delo spodbudilonadaljnje raziskave <strong>in</strong> si æelimo, da bi predstavljeni podatki prispevali k uœ<strong>in</strong>kovitejøemu varstvu netopirjev <strong>in</strong> njihovihhabitatov.The Atlas, which was made possible largely due to the extensive fieldwork and <strong>in</strong>dispensable cooperation by numerousresearchers, presents the current knowledge of bat distribution <strong>in</strong> Slovenia. We expect that the work will <strong>in</strong>stigatefurther research and s<strong>in</strong>cerely hope that the presented facts will contribute to a more effective conservation of batsand their habitats.Uredniki se z raziskovanjem netopirjev ukvarjajo od leta 1996. Vsi so leta 2002 diplomirali s temami spodroœja ekologije oz. morfologije netopirjev na Oddelku <strong>za</strong> biologijo Biotehniøke fakultete Univerze v Ljubljanipri prof. dr. Borisu Kryøtufku ali doc. dr. Petru Trontlju. Leta 1998 so bili med ustanovitelji Sekcije <strong>za</strong> prouœevanje<strong>in</strong> varstvo netopirjev pri Druøtvu øtudentov biologije, ki je leta 2001 prerasla v samostojno druøtvo. Vsitrije so podiplomski øtudentje, <strong>za</strong>posleni na Centru <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Oddelku <strong>za</strong> æivalsko fiziologijoZooloøkega <strong>in</strong>øtituta Univerze v Tüb<strong>in</strong>genu <strong>in</strong> na Oddelku <strong>za</strong> biologijo Biotehniøke fakultete v Ljubljani.The Atlas’s editors have been engaged <strong>in</strong> bat research s<strong>in</strong>ce 1996. They all graduated <strong>in</strong> 2002 from the sphereof ecology and morphology of bats at Department of Biology at the Biotechnical Faculty, Ljubljana University,under the tutelage of Prof Dr Boris Kryøtufek and Asst Prof Dr Peter Trontelj. In 1998, they were among thefounders of the Section for Bat Research and Conservation (with<strong>in</strong> the Biology Students Association), which <strong>in</strong>2001 became an <strong>in</strong>dependent association. All three are postgraduate students, currently employed at theCentre for the Cartography of Fauna and Flora, Department of Animal Physiology at the Zoological Institute,Tüb<strong>in</strong>gen University and Department of Biology of the Biotechnical Faculty <strong>in</strong> Ljubljana, respectively.Uredili / Edited byv sodelovanju s Slovenskim druøtvom <strong>za</strong> prouœevanje <strong>in</strong> varstvo netopirjev /<strong>in</strong> cooperation with SDPVN – Slovenian Association for Bat Research and Conservation<strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong> / Centre for the Cartography of Fauna and Flora2005Ali ste vedeli, ...Publikacije Centra <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>• da <strong>raki</strong> zelo slabo slišijo? Njihov prvotno slušni organ je namreč zdaj namenjen<strong>za</strong>znavanju ravnotežja <strong>in</strong> vonja. Od tod izvira tudi besedna zve<strong>za</strong> »rakomžvižgat«.• da lahko rak, kljub temu da diha s škrgami, izven vode preživi več dni, čele ne dehidrira. To mu omogoča namestitev škrg v votl<strong>in</strong>i pod košem, ki jelahko napolnjena z vodo ali zrakom, od koder sprejema kisik. Ker je ta votl<strong>in</strong>alahko naponjena z zrakom, ki ga rak ne more izčrpati, je nujno, da ujetega rakanikdar ne vržemo v vodo, temveč je najbolje, če ga položimo na breg ali kamenod koder sam odide v vodo.• da so jelševca kljub račji kugi, regulacijam, onesnaževanju <strong>in</strong> očitnem izg<strong>in</strong>janjupopulacij popolnoma <strong>za</strong>varovali šele leta 1993; pred tem je bil <strong>za</strong>varovan znajmanjšo lovno mero <strong>in</strong> lovopustom. Koščak je bil popolnoma <strong>za</strong>varovan žeprej.• da so nekoč mislili, da je koščak le manjši izrodek jelševca, ki ga je naravapotisnila v neugodne življenjske pogoje v višje ležeče, hitrejše <strong>in</strong> bolj mrzlepotoke.• da so bili že v času Dravske banov<strong>in</strong>e samci rakov <strong>za</strong>varovani z lovno mero, lovsamic pa je bil prepovedan.• da se Slovenski pregovor »ni v vsaki luknji rak« nanaša na rač<strong>in</strong>o — luknjo, vkateri prebiva rak, <strong>in</strong> ki ima ponavadi več izhodov.• da izraz »rak-rana« ne izvira iz rakavih celic, temveč iz prehranjevalnih navadraka. Ko se rak loti plena, ga zlepa ne spusti. Ko se loti večjega plena, ki galahko z močnimi škarjami drži, a ga ne more ubiti, ga običajno obira kar priživem telesu.Publikacije Centra <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>ATLAS FAUNAE ET FLORAE SLOVENIAE 2Primoæ Presetnik, Klemen Koselj & Maja ZagmajsterAtlas netopirjev (Chiroptera) <strong>Slovenije</strong>Atlas of the bats (Chiroptera) of Slovenia28Kotarac, M., 1997.Atlas kačjih pastirjev (Odonata)<strong>Slovenije</strong> z Rdečim seznamom.Atlas faunae et florae Sloveniae I.Jogan, N. (ured.), 2001.Gradivo <strong>za</strong> atlas <strong>flore</strong> <strong>Slovenije</strong>[Materials for the Atlas of floraof Slovenia].Atlas netopirjev (Chiroptera)<strong>Slovenije</strong>.Atlas faunae et florae SloveniaeII. (v pripravi).Rebeušek, F., 2006.Mravljiščarji <strong>Slovenije</strong>:razširjenost, ekologija, varstvo.Življenje okoli nas.