št. 4 - Revija Socialna pedagogika - ZZSP
št. 4 - Revija Socialna pedagogika - ZZSP
št. 4 - Revija Socialna pedagogika - ZZSP
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
332 S o c i a l n a p e d a g o g i k a , 2 0 0 8 v o l . 1 2 , š t . 4 , s t r. 3 2 5 - 3 4 4formalno in neformalno izobraževanje, socialno integracijo, rasizemin ksenofobijo, imigracijo, potrošni<strong>št</strong>vo, zdravje in varovanje zdravja,okolje, enake možnosti za ženske in moške itd. Večina držav, meddrugim tudi Slovenija, je uradno naklonjenih takemu pristopu, todapot do uresničitve te zamisli v praksi je še dolga.Med najpomembnejšimi dimenzijami mladinske politike, ki jihna kratko prikazujeva v nadaljevanju, so naslednje:• holistični pristop,• univerzalnost,• multidisciplinarnost.Holistični pristopMladinska politika torej ni samo skupek delovanj različnihsektorjev, ki se dotikajo mladih, temveč zavestna in strukturiranamedresorska politika mladinskega resorja, ki sodeluje z drugimiresorji in koordinira storitve za mlade. Pri tem mlade vključuje vproces. Williamson (2002) na podlagi <strong>št</strong>evilnih ocen nacionalnihmladinskih politik ugotavlja, da večina nacionalnih mladinskihpolitik v praksi ne udejanja tovrstnega holističnega pristopa. Potrebapo udejanjanju integriranih mladinskih politik je zato toliko večja.UniverzalnostRazlični evropski dokumenti, z Belo knjigo Evropske komisije omladinski politiki – Nova spodbuda za evropsko mladino (EuropeanCommission, 2001) na čelu, izpostavljajo, da se mladinska politika nedotika samo problemov mladih, preventive pred tveganji in ukvarjanja sproblematično mladino, temveč gre za spodbujanje pozitivnih okoliščinza vse mlade. Mladi v tem smislu niso prepoznani kot problem, temvečkot vir (resurs). Univerzalni pristop pomeni, da podporo dobiva tudi‘običajna’ mladina, ne samo marginalizirana oz. rizična. Ključniaktivnosti v tem pogledu sta izobraževanje in podpiranje mladih, dapostanejo aktivni državljani. V Sloveniji je zagotovo premalo pozornostiposvečene integrirani mladinski politiki – izboljševanju pogojevmladih za neodvisno življenje z medresorskim usklajevanjem (npr.