št. 4 - Revija Socialna pedagogika - ZZSP
št. 4 - Revija Socialna pedagogika - ZZSP
št. 4 - Revija Socialna pedagogika - ZZSP
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Marjana Pšeničnik: Vključevanje elementov supervizije v vodenje prostovoljcev 427Če se mentor teh težav zaveda, jih lahko posreduje v obliki trditevali vprašanj, ob katerih se s prostovoljci pogovarja, npr. (Mikuš Kos,1999c: 178):− Morda bo trajalo dalj časa, da te tvoj varovanec sprejme, senavadi nate, se spoprijatelji s teboj.− Včasih se boš vprašal, ali je sploh kakšna korist od tvojega dela.− Kako reči NE svojemu varovancu, njegovim staršem, svojcem?− Kako ravnati, če pride do napetosti ali nesporazumov s šolskimidelavci, osebjem zavoda?− Kako ravnati, če pride do težav v odnosih s svojci tvojega varovanca?Kljub tako opredeljenim vlogam pa bistvo supervizije ni vterapiji, vodenju, svetovanju ali kontroli, čeprav lahko supervizijv večji ali manjši meri zajema tudi vse omenjene elemente (Žorga,v Škoflek, 1994: 21). Dekleva (v Škoflek, 1994: 14) omenjenoizjavo še podkrepi: Mislim, da supervizija ni predvsem vodenje, nipredvsem inšpekcija, ni predvsem terapija, ni predvsem poučevanjein niti ni predvsem (metodično) mentorstvo. Z vsem tem namrečljudje supervizijo (pogosto) zamenjujejo. Problem je tudi v tem, daobstaja veliko oblik in modelov supervizij, v katere lahko vključujemoposamezne elemente v različnih kombinacijah, vendar nikoli tako,da bi kateri koli od teh elementov postal edini ali izključujoč.Vloga vodje – supervizorja oz. mentorjaVloga vodje je povezana z vlogami procesa supervizije terprocesa usposabljanja in vodenja prostovoljcev in je na neki načinod njih odvisna.Supervizijski odnos zajema (torej) <strong>št</strong>evilne različne vloge indobrega supervizorja odlikuje med drugim prav sposobnost, davešče prehaja iz ene vloge v drugo. To pomeni, da lahko uči,kadar je to potrebno, in svetuje, če je to umestno, lahko vrednosti,spremlja, informira ali pa daje model. Včasih je mentor, drugičvodja, izpraševalec, “ogledalo”, poslušalec, razbremenjevalec,spodbujevalec, opora in še kaj. Spreminja lahko svojo vlogoin stil dela tako, kot najbolj ustreza danemu trenutku in učnimpotrebam superviziranca. (Žorga, 2000b: 180.)Svojo vlogo pa supervizor izbira predvsem glede na vlogo, ki joima v odnosu do supervizanta, ugotavlja Žorgova (prav tam: 178–179),