Predavanja V deo: SKLADIÅ NO POSLOVANJE
Predavanja V deo: SKLADIÅ NO POSLOVANJE
Predavanja V deo: SKLADIÅ NO POSLOVANJE
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>
• Pojam skladišta• Vrste skladišta• Organizacija skladišta• Korišćenje skladišta• Skladišna evidencija• Tehnika skladištenja2
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Pojam skladišta• Skladišno poslovanje podrazumeva skup poslova koji se odnose naprihvatanje, čuvanje i izdavanje nabavljene (proizvedene) robe• Skladište u širem smislu – prostor izgrađen u celini, delimičnoizgrađen ili neizgrađen; ograničen ili ne; pokriven ili ne, koji seupotrebljava za smeštaj robnih fondova preduzeća• Skladište u užem smislu – samo onaj ograđen i pokriven prostor sainventarom za manipulaciju, koji služi isključivo u svrhuuskladištenja i čuvanja robe od svih uticaja koji bi mogli dovesti dogubitaka na njoj• Skladište je posebno opremljena prostorija u kojoj se obavlja prijem,smeštaj, čuvanje, pakovanje, uzorkovanje, klasiranje, sortiranje,obeležavanje, utvrđivanje kvaliteta i izdavanje sirovina,poluproizvoda, gotovih proizvoda, ambalaže, sitnog inventara, kao ipriprema ovih dobara za otpremu u proizvodne pogone, prodavniceili kupcima3
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Pojam skladišta• Skladištenje robe je faza u procesu proizvodnje, u funkcijilogistike• Razlog skladištenja – prevazilaženje vremenskenepodudarnosti (jaza) između nabavke i proizvodnje, izmeđuproizvodnje i prodaje, između prodaje i preuzimanja robe• Problem vremenske nepodudarnosti naročito izražen kodprehrambenih proizvoda (npr. branje plodova i kasnijakonzumna zrelost)• Ključne odluke u veži skladištenja:1. Da li osnivati sopstvena skladišta i koliko njih2. Da li skladištenje poveriti specijalizovanom privrednomsubjektu4
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Pojam skladišta1. Ako preduzeće odluči da formira sopstvenu mrežuskladišta, njihov broj i veličina treba da budu optimalni,usklađeni sa nabavnom, prodajnom i transportnompolitikom• Ako se formira manji broj skladišta od optimalnog,troškovi će biti manji, međutim oni tada praktičnosamo “menjaju” lokaciju (sa skladištenja prelaze naprodaju ili nabavku)• Ako se formira veći broj skladišta od optimalnog,troškovi samog skladištenja će biti veći2. Ako preduzeće koristi tuđa (javna) skladišta, plaćavisoku cenu zakupa, obezbeđenja, osiguranja, čuvanja,kontrole kvaliteta ...5
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Vrste skladištaRazličiti kriterijumi za podelu skladišta:1. Prema vremenu skladištenja:• trajna i• povremena skladišta2. Prema lokaciji skladišta• interna (unutar preduzeća, neposredno uz proizvodnepogone) i• eksterna (blizu potencijalnih velikih kupaca)3. Prema veličini skladišta• velika (centralna),• srednja i• mala (priručna)6
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Vrste skladišta4. Prema vrsti robe koja se skladišti• Skladišta sirovina, poluproizvoda, gotovih proizvoda,opreme, alata, pribora, ambalaže itd5. Prema funkciji i značaju skladišta• Nabavna, prodajna, konsignaciona• Glavna, pomoćna, priručna, specijalna i prihvatna6. Prema načinu gradnje skladišta• Zatvorena, poluzatvorena, otvorena, silosi, hlađenje igrejanje, vinski podrumi, tankovi, zemni podrumi• Od tvrdog materijala (beton, cigla, kamen), od čelika(cisterne, kontejneri), od plastičnih materijala (cisterne,hladnjače, kontejneri, burad, posude), od drveta (kace,burad, cisterne)7
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Organizacija skladišta• Sa makro-aspekta, skladišna služba organizaciono može dabude:– U sastavu nabavne službe– U sastavu prodajne službe– U okviru tehničko-tehnološkog sektora– Posebna organizaciona jedinica• Sa mikro-aspekta, skladišna služba može biti organizovana kao:– Centralizovana– Decentralozovana– Kombinovana8
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Organizacija skladišta• Kod centralizovanog skladišta, skladištenje robe seobavlja na jednom mestu, bez obzira na broj proizvodnihpogona, nabavnih i prodajnih službi• Decentralizovano organizovano skladište – svakaproizvodna, prodajna i nabavna jedinica ima svojeposebno skladište• Kombinovano organizovano skladište – podrazumevadogovor i podelu roba između jedinica koje koristeskladište; dogovor se odnosi na određivanje vrste ikoličine roba koje će se centralizovano skladištiti (robe imaterijali koje svi koriste); specifične robe i materijaleskladišti svaka jedinica posebno9
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Organizacija skladišta• Centralizovano skladište ima niže troškove skladištenja,ali se povećavaju troškovi nabavke i troškovi prodaje;prodaja teže snabdeva kupce (roba dislocirana odkupaca)• Decentralizovano skladište – povećavaju se troškoviskladištenja i broj skladišnog osoblja; bolje se čuvaju ikoriste specifični materijali nego u slučaju centralnogskladišta• Kombinovana varijanta skladištenja omogućavakorišćenje prednosti oba modela i eliminisanje njihovihnedostataka10
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Korišćenje skladišta• Skladišni prostor se uglavnom može koristiti za višenamena – važna karakteristika jer se tako efikasnijekoristi ukupna površina skladišta, racionalnije se koristiskladišna oprema, smanjuje se radna snaga• Moguća funkcionalna podela skladišnog prostora- Prostor skladišta za smeštaj robe- Prostor za kretanje (saobraćajnice)- Prijemni prostor- Prostor za izdavanje robe- Kancelarijski prostor11
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Korišćenje skladišta• Osnovni indikator za utvrđivanje veličine skladišta je prostorza skladištenje robe (količina robe x potreban prostor);indikator je uopšten, modifikacije zavise od vrste robe inačina njenog skladištenja• Da bi se dobila ukupna površina potrebna za skladištenje,proračunatom osnovnom prostoru za skladištenje robe,dodaje se prostor za saobraćajnice i prolaze, prostor zaprijem i izdavanje robe i kancelarijski prostor• U zavisnosti od vrste materijala koji se skladišti, skladišniprostor se računa i izražava u površinskim ili zapreminskimjedinicama mere• Racionalnost skladišnog poslovanja zavisi od unutrašnjeorganizacije skladišta12
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Korišćenje skladišta• Koeficijent iskorišćenja skladišta se računa kao odnosneto skladišne površine (prostor za smeštaj robe) iukupne (bruto) skladišne površine (ili zapremine)K iPPnetobrutoK i – koeficijent iskorišćenja skladištaP neto – neto površina za smeštaj robeP bruto – bruto površina skladišta13
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Korišćenje skladišta• Za projektovanje savremenog skladišta potreban interdisciplinaranpristup• Često površina saobraćajnica i prolaza zauzima i do 50% ukupnepovršine za smeštaj robe;• Širina, dužina i način projektovanja saobraćajnica i prolaza morajubiti takvi da se roba može nesmetano složiti, uzeti i izneti saskladišta, ali uz uslov da je u isto vreme površina saobraćajnicaminimalna• Postoje različiti modeli razmeštaja redova za smeštaj robe iputeva u skladištu• Broj redova i saobraćajnica zavisi od vrste robe i načina slaganja• Redovi za smeštaj robe i saobraćajnice se mogu izvesti kao parnii neparni14
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Korišćenje skladištaUnutrašnji raspored skladišta najčešće je:1. Linijski (smeštaj robe u police ili rafove pravolinijski,jedna pored druge ili jedna na drugu)2. Potkovičasti ili “U” profil (glavna saobraćajnica je uobliku potkovice odnosno slova U, a sporedni hodnici iliprolazi idu poprečno u odnosu na glavnu saobraćajnicu3. Riblja kost (glavna saobraćajnica je na sredini apomoćne su od sredine u stranu, pod određenimuglom)15
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Tehnika skladištenja1. Prijem nabavljene robe i repromaterijala – obavlja se običnoputem prijemnog odeljenja u skladištu• Nabavka obavezna da robu nabavi i sa potrebnomdokumentacijom dopremi do skladišta• Prijemno odeljenja skladišta obavlja kvantitativni ikvalitativni prijem nabavljene robe i upoređuje stanje izdokumenata sa stvarnim stanjem robe koja se predaje naskladištenje• Prijemno odeljenje nabavci predaje uredno popunjenuprijemnicu robe u jednom ili više primeraka, a određenibroj ovih dokumenata prosleđuje i računovodstvu radievidentiranja zaliha• Posebno se prima i odlaže kupljeni repromaterijal, aposebno ostala roba18
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Tehnika skladištenja2. Prijem gotovih proizvoda – obavlja prijemno odeljenje skladišta apredaju gotovih proizvoda služba proizvodnje• Kontrola kvaliteta je obično u sastavu proizvodnje, a može biti i usastavu skladišne službe• Služba za kontrolu kvaliteta izdaje ateste o kvalitetu i potvrdu okvalitetu gotovih proizvoda• Postupak skladištenja isti kao i kod prijema nabavljene robe irepromaterijala3. Prijem uređaja, alata, opreme i pribora – u saradnji nabavke iskladištenja• Složen posao jer se vrši pojedinačno i za sve se formira posebnadokumentacija• Neophodna pomoćna transportna sredstva, više ljudi zamanipulaciju i smeštaj, stručnjaci za uputstva o načinumanipulacije i načinu skladištenja19
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Tehnika skladištenjaIzdavanje robe iz skladišta• Redosled prijema robe diktira nabavka, dok skladišnaslužba utiče na redosled izdavanja robe iz skladišta• Ako se ne poštuje redosled izdavanja robe, roba koja jeranije nabavljena i skladištena gubi na kvalitetu (kalo,rastur, lom) – zato se mora poštovati redosled i izdavatiprvo roba koja je ranije uskladištena• Osmišljeni su mnogobrojni modeli koji regulišu pravilnoizdavanje robe iz skladišta20
SKLADIŠNO <strong>POSLOVANJE</strong>Tehnika skladištenja• Ako je roba spakovana i skladištena u sanducima, kaletamai paletama, svaki paket dobija svoj redni broj i slaže se takoda se po tom redosledu vrši i izdavanje• Ako se roba slaže u redove ili gomile, oni se obeležavaju iroba se kasnije po tom redosledu izdaje sa skladišta• Roba valjkastog, šipkastog oblika skladišti se pod nagibomkoji omogućava da roba koja je prva skladištena prva i“izlazi” iz skladišta• Ako su karakteristike robe takve da se mora skladištiti uprostorije, cisterne, silose ili kontejnere, ovi objekti seobeleže redosledom ulaza koji se poštuje i prilikomizdavanja robe21