B R A T I S L A V S K ÁA R C H I T E K T Ú R A„Moja vízia Bratislavy ako jedného z modern˘ch hlavn˘ch miest ‰tátov Európ<strong>sk</strong>ej únie je veºmi jasná: malo by tobyÈ mesto, v ktorom v‰etko dobre funguje, od dopravy po sluÏby, je kompoziãne usporiadané, má svoje dominanty,umiestnenie na t˘ch správnych miestach, je v Àom dostatok zelen˘ch a vodn˘ch plôch atì. Takéto ideálne mesto,a to si zároveÀ uvedomujem, je v‰ak aj utópiou. Napriek tomu dúfam, Ïe aspoÀ ãasÈ z toho sa v budúcnosti podaríu<strong>sk</strong>utoãniÈ. A ak by som mal byÈ v mojej vízii konkrétny: je to napr. nová Bratislava, ktorá sa bude rozvíjaÈ okolonového „kanála“ a jeho ramien. Bude viesÈ popod PetrÏalku, popri Kittsee so zaústením pod âunovom späÈdo Dunaja. Bude to s urãitosÈou najpríÈaÏlivej‰ia ãasÈ novej Bratislavy…,“ povedal pre Parlamentn˘ kuriérhlavn˘ architekt Bratislavy prof. Ing. arch. ·tefan ·LACHTA, PhD.Kvalitu architektúrypreveruje ãasMinul˘ rok ste sa stali hlavn˘m architektomná‰ho hlavného mesta. S ak˘mi ambíciamiste prevzali túto v˘znamnú funkciu?Nemal som a nemám ambíciu v‰etko zmeniÈk lep‰iemu okamÏite. Nedá sa to. Najprvtreba mnohé zmeniÈ najmä v legislatíve. Mojouhlavnou úlohou je znovuetablovaÈ tútofunkciu v meste a dosiahnuÈ, aby bola s náleÏit˘mikompetenciami zakotvená v legislatíve.Ak sa to podarí, o rok alebo dva budemspokojn˘ odchádzaÈ a prenechám stoliãkukolegovi, ktor˘ by tu mal sedieÈ oveºadlh‰ie a mal moÏnosÈ v˘stavbu v meste <strong>sk</strong>utoãneriadiÈ.Koneãne bol schválen˘ nov˘ územn˘ plánBratislavy. PomôÏe toto mesto ochrániÈpred anarchiou, megalomanstvom a tvrd˘mizáujmami developer<strong>sk</strong>˘ch, ãasto ekonomickysiln˘ch nadnárodn˘ch spoloãností?Situácia dnes je podstatne iná ako v minulosti.Sme v trhovej ekonomike, legislatívaje dosÈ deravá. Niektorí ºudia sú toho názoru,Ïe netreba ani územn˘ plán, lebo re‰pektujemesúkromné vlastníctvo, v‰etko vyrie-‰i trh atì. Nie je to pravda. Pravidlá pre rozvojmesta sú potrebné a tie urãuje územn˘plán. Dnes v‰ak v celej spoloãnosti ch˘bapredov‰etk˘m stavebná kultúra. Je to termín,ktor˘ sa z ná‰ho slovníka vytratil. To povaÏujemza hlavn˘ problém, lebo to je aj oporiadku na staveni<strong>sk</strong>u, aj o re‰pektovanípanorámy mesta ãi jeho mierky. Rozvoj mestaje zloÏit˘ proces a ovplyvÀuje ho mnoÏstvofaktorov, od politickej cez hospodár<strong>sk</strong>u situáciu,demografia, ale napr. i angaÏovanosÈobãanov. Demokraciu, po ktorej sme volali,dnes v tomto procese zneuÏívame, miestotoho, aby sme ju vyuÏívali na prospech veci.Staãí sa poobzeraÈ okolo seba. âierne stavby,korupcia, nekompetentnosÈ, nekultúrnosÈ.Toto nie je problém jedného ãloveka. Dokoncaani sebalep‰ieho dobrého územného plánu.Netrpelo doposiaº touto takmer „chaotickou“investiãnou v˘stavbou a ch˘bajúcimnov˘m územn˘m plánom Ïivotné prostredie,keìÏe jeho súãasÈou sú nielen prírodné,ale i umelo vytvorené zloÏky?V˘stavba nie je chaotická. Veºká väã‰inat˘chto nov˘ch stavieb je totiÏ schválená, povolená,teda v súlade so zákonom – pozri Aupark-veÏa.Ch˘ba len ten „mal˘“ detail –stavebná kultúra. Kultúra aj napríklad vovzÈahu k okolitému prostrediu. Profesor E.Bellu‰, v˘znamn˘ sloven<strong>sk</strong>˘ architekt a pedagóg,nám vÏdy zdôrazÀoval: „NemôÏeterie‰iÈ len budovu samotnú, musíte rie‰iÈ aj ‰ir-‰ie okolie stavby, vzÈah stavby k prostrediu...“.Ochranu Ïivotného prostredia by sme malioddeºovaÈ od zveºaìovania prostredia. Îiaº,na‰i ochranári veºmi ãasto iba ochraÀujú.âokoºvek iné, nové je pre nich ÈaÏko prijateºné.Ak sa ale má mesto rozvíjaÈ, treba robiÈnové veci, ale tak, aby existujúce prostrediezákonite zlep‰ovali, <strong>sk</strong>valitÀovali.Z rôznych periodík ãi televízií sa takmerdenne dozvedáme o ìal‰ích nov˘ch, z rôznychhºadí<strong>sk</strong> architektonicky a stavebnokon‰trukãnepriam ne<strong>sk</strong>utoãne odváÏnych,finanãne vysoko nároãn˘ch investiãn˘chzámeroch a projektoch, u<strong>sk</strong>utoãÀovan˘chna území ná‰ho hlavného mesta.Existuje vôbec dnes nejaká hranica zástavbyjeho územia nielen ão do plo‰nosti,ale jej v˘‰ky, teda podlaÏnosti? Resp.„zahusÈovanie“ v podstate nebude nikdykonãiÈ, a keì nebudú voºné plochy, tak sazaãne búraÈ to, ão by sa dalo rekon‰truovaÈãi v plnom rozsahu revitalizovaÈ?Toto naozaj vyrie‰i len trh. Ak nebude uÏzáujem o byty ãi administratívne plochy, nebudúsa stavaÈ. Treba si ale uvedomiÈ, Ïe lenv PetrÏalke sú desiatky tisíc bytov v panelákoch,ktoré bude treba v budúcnosti nahradiÈ.500-tisícové mesto v‰ake nie je veºk˘mmestom. Poznáme dnes uÏ mnohé megalopolisys desiatkami miliónov obyvateºov. Územienebude limitom. V˘‰ky sú uÏ dnes aj unás otázkou prestíÏe, sily ekonomiky a technick˘chschopností. KaÏdú chvíºu sa objavujúnové a nové v˘‰kové rekordy. Najnov‰iev Chicagu – veÏa vysoká 610 m od v˘znamnéhosvetového architekta S. Calatravu ãiv Dubaji veÏa, ktorá má vy‰e 800 m.MôÏe si dnes niekto dovoliÈ meritórne rozhodnúÈ,aby Bratislava nebola prinajmenejmiliónov˘m veºkomestom, ale napriektomu mestom modern˘m, po<strong>sk</strong>ytujúcimjeho obyvateºom Ïivotn˘ komfort a ‰tandardna úrovni in˘ch hlavn˘ch miest EÚba moÏno i viac? Teda s komfortom na b˘vanie,prácu, kultúru, oddych a ‰port soptimálnou dopravnou a cestnou infra-‰truktúrou, hlavné mesto ako „na dlani“,utopené v zeleni stromov, kríkov, kvetov,parkov a záhrad. Veì e‰te stále je v Bratislavena revitalizáciu medzidomov˘ch ãimedziblokov˘ch ãastí alebo ãastí z rôznychdôvodov nezastavan˘ch naozaj priestorovdosÈ…Îivot a urbanizácia sa nedajú zastaviÈ. Naopak,bol by to koniec – smrÈ mesta. Dnes jenaozaj väã‰í problém tzv. „scvrkávajúcich“sa miest, najmä v Európe. Charakter mestaale môÏeme ovplyvÀovaÈ. Mnohé mestá pozitívneovplyvnili múdri a predvídaví ãi uÏvládcovia alebo primátori a ich architekti.62
B R A T I S L A V S K ÁA R C H I T E K T Ú R AAko príklad moÏno uviesÈ Prahu, ParíÏ, Petrohrad,ViedeÀ.Je v takomto duchu koncipovan˘ aj nov˘územn˘ plán rozvoja mesta? To znamená,Ïe popri tak prepotrebn˘ch ekonomickoobchodn˘chaktivitách pre jeho rozvojpamätá predov‰etk˘m na obãana, tedajeho obyvateºa, resp. náv‰tevníka ãi hosÈazo Sloven<strong>sk</strong>a ãi zahraniãia?Nov˘ územn˘ plán rie‰i mnohé otázkybudúceho rozvoja ná‰ho mesta od dopravy,novej zelene, ‰portov˘ch, v˘robn˘ch plôchaÏ po nové plochy urãené pre b˘vanie. Prirodzenev danej mierke, nie ale v podrobnostiach.Preferuje najmä polyfunkãnosÈ, tzn., Ïedáva moÏnosti naozaj dorie‰iÈ veci v prospechobãana ãi náv‰tevníka mesta. Pravidlású v‰ak jedna vec, ich dodrÏiavanie jezase o kultúre t˘ch, ktorí stavajú i t˘ch, ktoríschvaºujú.âo vám osobne e‰te ch˘ba v novom územnompláne na to, aby sa rozvoj mestau<strong>sk</strong>utoãÀoval v súlade s poÏiadavkamirozvoja modern˘ch európ<strong>sk</strong>ych miest, abyBratislava nebola len experimentálnymkolbi‰Èom domáceho a zahraniãného kapitáludeveloperov. Veì uÏ teraz je, dá sapovedaÈ, ÈaÏko <strong>sk</strong>ú‰an˘m mestom v˘‰kov˘mibudovami…Nov˘ územn˘ plán sa dlho tvoril a dlhoschvaºoval. Preto nemohol reagovaÈ na niektorédnes uÏ známe <strong>sk</strong>utoãnosti. Je to napr.budúcoroãné odstránenie hranice s Rakú<strong>sk</strong>om.Územie medzi dne‰nou diaºnicou ahranicou bude maÈ úplne iné hodnoty akodnes. Kto by si v‰ak trúfal pred pár rokmi povedaÈ,Ïe hranica zmizne a Slováci budú kupovaÈpozemky a stavaÈ domy v Rakú<strong>sk</strong>u.Tie v˘‰kové budovy, ktoré sú uÏ postavené,to nie je to najhor‰ie, ão nás e‰te ãaká. Toe‰te len príde. 15 – 20 kvalitn˘ch v˘‰kov˘chbudov môÏe za urãit˘ch okolností ajobohatiÈ obraz mesta. Teda to nemusí byÈ tragédiou.Tragick˘ bude v‰ak ich dopad natechnickú infra‰truktúru, najmä na dopravu.DesaÈtisíce áut, ktoré tu budú parkovaÈ sícev podzemí, ale prichádzaÈ a odchádzaÈ v jednejúrovni na teréne, zrejme negatívneovplyvní uÏ dnes zlú dopravnú situáciu vmeste.Ak˘ máte názor na väã‰inu panelov˘chsídli<strong>sk</strong> v okrajov˘ch ãastiach Bratislavy?Treba ich revitalizovaÈ ãi jednoducho zbúraÈ,ako to vo veºkom zaãali robiÈ v mestáchb˘valého v˘chodného Nemecka a realizovaÈna ich mieste moderné investiãnézámery? Napríklad moderné komplexnevybavené mest<strong>sk</strong>é ‰tvrte, rátajúce aj s bytovouv˘stavbou s nad‰tandardn˘mi bytmi?Panelové sídli<strong>sk</strong>á sú dnes problémom odMo<strong>sk</strong>vy aÏ po Berlín. Oveºa väã‰ím problémomsa v‰ak stanú, keì zaãnú doÏívaÈ. Majúsvoje negatíva, ale aj pozitíva. T˘m je napr.niekedy charakter záhradného mesta, inokedyslu‰n˘ plo‰n˘ ‰tandard. Ch˘bajú v‰akspoloãen<strong>sk</strong>é priestory, ch˘ba priestor medziverejn˘m a súkromn˘m. Preto ich treba citlivoa najmä plánovane prebudovávaÈ tak,aby to o 30 rokov neboli slumy, ale organickésúãasti miest. Nemali by sa ale Ïivelne achaoticky „zahusÈovaÈ“, ako sa to dnes dejeaj v Bratislave. Naopak, mali by sme teraj-‰ie obytné prostredie <strong>sk</strong>valitÀovaÈ. Je tamnaozaj dostatok plôch na to.Za posledné obdobie narastá v Bratislavepoãet nad‰tandardn˘ch bytov. Bude tentotrend pokraãovaÈ a je trendom rozumn˘m?Hlad po nad‰tandardn˘ch bytoch je celkomprirodzen˘. U nás sa ale za nad‰tandardnébyty vydáva v‰elião. Na‰e nad‰tandardnébyty sú najmä drahé, ale ãasto nie kvalitné.Je to niekedy iba podlahová plocha, ale niekvalitná dispozícia bytu a jeho vybavenie.Dnes uÏ ch˘bajú najmä nájomné byty a malometráÏnebyty. Aj u nás zaãína trend tzv.pohotovostného bytu. Solventní ºudia b˘vajúcimimo Bratislavy, ale v nej pracujú, chcúmaÈ v Bratislave jedno- dvojizbov˘ byt, abytu mohli zav‰e zostaÈ. Mnohí zahraniãní obãania,ktorí sem ãasto dochádzajú, nechcú b˘vaÈv hoteli, ale vo svojom vlastnom. Mnohírodiãia by radi investovali do garsónky presyna, ktor˘ tu ‰tuduje (a po Àom, moÏno, e‰teich ìal‰ie dieÈa) atì. Nové byty je teda stálee‰te treba, ale nie také, ão stoja 10 – 15 miliónov.Pomerne tvrdo ste verejne kritizovali ajspoloãnosÈ TriGránit za architektonické ahmotovo-priestorové rie‰enie v minulomroku slávnostne prezentovaného stavebnéhodiela pred príslu‰nou verejnosÈou vmest<strong>sk</strong>ej ãasti Nové Mesto, a to komplexuadministratívnych budov Lakeside Park.Teda struãne pochopená kritika, Ïe to nieje architektúra tretieho tisícroãia ani prehlavné mesto SR Bratislavu. Trváte nasvojom kritickom postoji?Nebol to len môj názor, ale aj názor celéhoradu kolegov, s ktor˘mi sme o tom di<strong>sk</strong>utovali.Bratislav<strong>sk</strong>á architektúra, okrem panelákov,je naozaj dobrá. Diela v˘znamn˘chsloven<strong>sk</strong>˘ch architektov profesorov E. Bellu‰a,J. Lacka, E. Kramára, Fr. Weinwurma,Kl. ·ilingera patria k oceÀovan˘m v celej Európe.Preto by sme nemali byÈ spokojní sdruho- alebo treÈotriednou architektúrou, bezohºadu na to, ãi jej autorom je sloven<strong>sk</strong>˘alebo zahraniãn˘ architekt.Realizácia ktor˘ch pripravovan˘ch investiãn˘chzámerov na území Bratislavy mápredpoklady staÈ sa prinajmenej jej p˘chouãi ozdobou, ãi prezentáciou modernejarchitektúry so v‰etk˘m, ão k tejtomodernosti patrí?Projekt Eurovea. Ak bude dotiahnut˘ aj architektonicky,môÏe byÈ v˘znamn˘m obohatenímmesta, lebo roz‰íri centrum o novéplochy a funkcie. DôleÏité bude, aby sa dorie‰ilojeho spojenie s historick˘m mestom,lebo ináã sa stane uzavret˘m solitérom lensám pre seba. ·ancu staÈ sa „p˘chou“ mestamá územie okolo Vodnej veÏe, na upätí Hradnéhovrchu. Uvidíme ão prinesie vypísaná architektonickásúÈaÏ. Bezprostredn˘ kontaktna Staré mesto, za predpokladu vyrie‰eniadne‰nej „autobusovej stanice“ pod Nov˘mmostom, je veºkou v˘hodou. Verím ale, Ïe architektonickynedopadne ako nová Zámockáulica. Zo solitérnych objektov je to, napríklad,obytn˘ dom na âerny‰ev<strong>sk</strong>ého uliciãi pripravovaná dostavba prieluky na Dunaj<strong>sk</strong>ej.Zvedav˘ som tieÏ na polyfunkãn˘komplex na mieste kúpeºov Centrál. Nemaliby sme premárniÈ ‰ancu ani pri nov˘ch‰portov˘ch objektoch futbalového ‰tadiónaa hokejovej haly. MôÏu sa staÈ v˘znamn˘chobohatením obrazu Bratislavy.Ak˘ je vበnázor ãi stanovi<strong>sk</strong>o k novej v˘stavbeãi dnes milosrdne naz˘vanej revitalizáciiKamenného námestia developer<strong>sk</strong>ouspoloãnosÈou Lordship? Tento <strong>sk</strong>utoãnez rôznych hºadí<strong>sk</strong> nesmierne chúlostiv˘poãin, resp. rozhodovanie o osudecentra, naozaj srdca Bratislavy, rozdeliladokonca nielen Bratislavãanov a obãanovSloven<strong>sk</strong>a, ale aj obec architektov a urbanistovna prinajmenej dva niekedy aÏ bezhlavotvrdo bojujúce tábory, navzájom saobviÀujúce z neodbornosti ãi necitlivosti,ãi arogancii k okolitej zástavbe, z neúctyk architektonick˘m dielam velikánov sloven<strong>sk</strong>ejarchitektúry atì. Jedni sú za novúv˘stavbu, teda zbúranie Hotela Kyjev aOD Tesco, druhí za komplexnú rekon-‰trukciu. Napokon aj Vy sám verejne prezentujete,teda ste zástancom potreby vypísaniamedzinárodnej súÈaÏe s medzinárodnouporotou.Kamenné námestie je dilema. Veºká ãasÈverejnosti pociÈuje nedostatky dne‰ného rie-‰enia a víta jeho premenu. âasÈ architektov,no najmä sám autor a jeho generaãná vrstva,Ïiada zachovanie komplexu hotela a obchodnéhodomu. Kvalitu architektúry preverujenajmä ãas. Ten v‰ak jasne ukazuje, Ïe tentokomplex je uÏ morálne zastaran˘ a nevyhovuje.Vo svete bolo podobn˘ch prípadov prestaviebãi dokonca zbúrania nespoãetne.Mendelsohnov obchodn˘ dom Schocken vStuttgarte, ale napr. aj v Bratislave i Feiglerovedomy na Nám. SNP, kde dnes stojí nov˘obchodn˘ dom ãi iné zaujímavé architektúryna ·pitál<strong>sk</strong>ej ulici, ktoré zlikvidoval právetento hotelovo-obchodn˘ komplex. PripomeniemtieÏ projekt prestavby Obchodnejulice od tohto istého architekta. Koºko cenn˘chdomov, ale najmä historické pivnice, bybolo odi‰lo do zabudnutia jeho realizáciou?Konflikt starého a nového bol vÏdy, lebo v˘vojsa nedá zastaviÈ.Di<strong>sk</strong>usia o Kamennom námestí sa nemô-Ïe zníÏiÈ len na obchodn˘ dom a hotel. HovoriÈtreba o celom bloku a jeho ‰ir‰ích vzÈahoch.HovoriÈ treba o nov˘ch funkciách, ktorétu dnes potrebujeme, o probléme dopravnéhodorie‰enia, ch˘bajúcom parkovaní atì.A v neposlednom rade aj o rozsiahlom bytovomfonde, ktor˘ tu ostal stáÈ a dnes sa intenzívneroz‰iruje. Ak sa hovorí o dokonãeníãi „uprataní“, potom si treba pozrieÈ pôvodn˘projekt, kde je dne‰ná zostávajúcazástavba takmer celá odstránená. Autor architektÏije v ilúziách obdobia, v ktorom komplexvznikol. Tieto ãasy sú v‰ak nenávratnepreã. Za predpokladu, Ïe dne‰n˘ stav nahradínová urbanistická a architektonická kvalita,ktorá bude vy‰‰ia ako doteraj‰ia, mestoby urãite zí<strong>sk</strong>alo. Myslím si ale, Ïe je veºmipotrebné zachovaÈ minimálny fragment zdne‰ného komplexu, pretoÏe tieÏ predstavujeurãitú kultúrnu vrstvu, ktorá by sa nemalaúplne stratiÈ.63