S L O V E N S K O - F R A N C Ú Z S K AS P O L U P R Á C AOd januára 2007 je mimoriadnym a splnomocnen˘m veºvyslancom v Sloven<strong>sk</strong>ej republike.Má za sebou bohatú diplomatickú <strong>sk</strong>úsenosÈ, zaloÏenú na dlhoroãnej <strong>sk</strong>úsenosti a praxi. Absolvoval In‰titútpolitick˘ch vied v ParíÏi (IUP), má diplom Brit<strong>sk</strong>ej obchodnej komory, ‰tudoval na Národnej ‰kole pre verejnúsprávu (ENA), (roãník „Pierre Mendès France“). Jeho Excelencia Henry CUNY, veºvyslanec Francúz<strong>sk</strong>av Sloven<strong>sk</strong>ej republike po<strong>sk</strong>ytol rozhovor pre Parlamentn˘ kuriér Petrovi Zemaníkovi.Máme k sebe bliωie,neÏ kedykoºvek predt˘mSloven<strong>sk</strong>o-francúz<strong>sk</strong>e vzÈahy moÏno právompovaÏovaÈ za tradiãné, aj keì poãas v˘voja na-‰ich krajín a národov pre‰li mnoh˘mi peripetiami.Jednou z osobností, ktorej sa najmädnes dostáva zaslúÏenej pozornosti, je generálM. R. ·tefánik. Vnímate aj vy osobne jehopostavenie v na‰ich spoloãn˘ch dejinách akomedzník?Správne poukazujete, Ïe na prvé miesto kladieteosobnosÈ generála Milana Rastislava ·tefánika,ktor˘ je pevn˘m symbolom francúz<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>˘chvzÈahov. Ja sám som po svojompríchode na Sloven<strong>sk</strong>o inicioval vznik bulletinuFrancúz<strong>sk</strong>eho veºvyslanectva, pod názvom „·tefánikovspravodaj“, ktor˘ je uverejnen˘ na na-‰ej internetovej stránke (www.france.<strong>sk</strong>/ambassade).Bezpochyby, M. R. ·tefánik bol jedn˘m zdvoch ãi troch muÏov, najviac sa podieºajúcichna vzniku prvého ãe<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>ého ‰tátu a nauznaní práv Slovákov.Bol jedn˘m z t˘ch v˘nimoãn˘ch ºudí, ktorí sanenechali uniesÈ iba jednou vednou disciplínou:vedec, astronóm, neúnavn˘ cestovateº, ktor˘ sadostal z Afriky aÏ do Oceánie, z Tahiti aÏ do Brazílie,letec ako Saint Exupéry, ale tieÏ francúz<strong>sk</strong>ydôstojník poãas prvej svetovej vojny. Potom,ão vstúpil ako dobrovoºník do francúz<strong>sk</strong>eho letectva,bol mar‰alom Fochom poveren˘ organizáciouvojen<strong>sk</strong>ej meteorologickej sluÏby.A popritom prostredníctvom francúz<strong>sk</strong>ychpolitick˘ch predstaviteºov oboznamoval verejnosÈo ÈaÏkom poloÏení Slovákov „v Ïalári národov“Uhor<strong>sk</strong>u. V roku 1916 sa v ParíÏi podie-ºal na vytvorení âe<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>ej národnej rady.Po vytvorení ãe<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>ej vlády sa ·tefánikstal jej prv˘m ministrom vojny.Vo vnímaní Slovákov bol M. R. ·tefánik akobystelesnením tej pomlãky, ktorá podºa nich vslove âe<strong>sk</strong>o-Sloven<strong>sk</strong>o vÏdy ch˘bala. A keìbola po páde komunizmu znovu nastolená otázkafederálneho usporiadania, generál ·tefánik –predt˘m na dlhé roky vylúãen˘ z ak˘chkoºvekoficiálnych spomienkov˘ch osláv – znovu sanaplno vynoril v kolektívnej pamäti sloven<strong>sk</strong>éhonároda. Pripomenutie si v˘roãia jeho úmrtia5. mája 1990 na Bradle sa stalo v˘znamnou príleÏitosÈouna vyjadrenie hæbky tejto spomienky.Francúz<strong>sk</strong>o sa kaÏdoroãne zúãastÀuje osláv naBradle: ·tefánik sa stal spojovníkom francúz<strong>sk</strong>o-sloven<strong>sk</strong>˘chvzÈahov.Dne‰né vzÈahy medzi Sloven<strong>sk</strong>om a Francúz<strong>sk</strong>omsú uÏ, takpovediac, ‰tandardné. Prejavilosa to vìaka ná‰mu vstupu do EÚ a s t˘msúvisí aj najväã‰ia francúz<strong>sk</strong>a investícia naSloven<strong>sk</strong>u, PSA Peugeot-Citroën. Vedia obyvatelia,obãania, jednoduchí ºudia vo Francúz<strong>sk</strong>u,Ïe sa vozia aj na „sloven<strong>sk</strong>˘ch“ autách?Ako nás vníma francúz<strong>sk</strong>a verejnosÈ?Iba málo Francúzov, ale i Slovákov vie, ÏeFrancúz<strong>sk</strong>o je dnes prv˘m zahraniãn˘m investoromna Sloven<strong>sk</strong>u, vìaka svojmu 34 % podielupriamych zahraniãn˘ch investícií. Jednou z priorít,ktoré som si vyt˘ãil, je lep‰ia informovanosÈako mojich krajanov, tak i sloven<strong>sk</strong>ej verejnostio intenzite a rôznorodosti na‰ich vzájomn˘chvzÈahov siahajúcich ìaleko do minulosti, e‰tepred ·tefánikom, do 14. storoãia, do obdobiavlád kráºov z Anjou, ba e‰te ìalej do Fran<strong>sk</strong>ej rí‰ea Veºkej Moravy.Vrátim sa v‰ak k va‰ej otázke. Poãet francúz<strong>sk</strong>ychspoloãností, ktoré pri‰li na Sloven<strong>sk</strong>o zaposledn˘ch dvanásÈ mesiacov je na vzostupe: vmarci 2007 to bolo 355 spoloãností v porovnanís 309 v rovnakom období roka 2006. Namiesteje vhodné pripomenúÈ akvizície <strong>sk</strong>upín Sanofi-Aventis,Véolia, Axa, alebo implantácie PlasticSolution Automotive, Stepp Plast, Zeropsatì.Najväã‰ie francúz<strong>sk</strong>e spoloãnosti pôsobia naSloven<strong>sk</strong>u v energetike (EDF, GDF), v telekomunikáciách(Orange), v automobilovom priemysle(Peugeot-Citroën a jeho subdodávatelia), vlogistike (Gefco) atì...·esÈ percent aktívnej sloven<strong>sk</strong>ej populácie (ãopredstavuje viac ako jedného z dvadsiatich pracujúcich)zamestnávajú francúz<strong>sk</strong>e spoloãnosti.âo sa t˘ka Peugeotu 207, myslím si, Ïe francúz<strong>sk</strong>ykupujúci sa nezaoberá t˘m, odkiaº pochádzatoto auto, keìÏe Peugeot sa nevyrába iba na Sloven<strong>sk</strong>u.Situácia sa v‰ak zmení po spustení v˘robybudúceho, inovovaného modelu zn. Citroën,vyrábaného od roku 2008 v˘luãne na Sloven<strong>sk</strong>u,v trnav<strong>sk</strong>om závode, ktor˘ bude predstavovaÈnov˘ automobilov˘ koncept.Francúz<strong>sk</strong>o, ako jedna z dominantn˘ch krajínv EÚ odmietla tzv. ústavnú zmluvu. Postojva‰ej krajiny k tejto otázke bude pre ìal‰iesmerovanie EÚ kºúãov˘. Dnes sa vo Francúz<strong>sk</strong>udi<strong>sk</strong>utuje dostatoãne vá‰nivo pre i proti– aj z pohºadu prezident<strong>sk</strong>˘ch volieb. Nechcemdo ná‰ho rozhovoru vná‰aÈ politiku, noak˘ v˘voj oãakávate v rámci EÚ?V tejto súvislosti je podstatnou otázkou, akésú vlastne oãakávania Európanov? V <strong>sk</strong>utoãnostisa zmietajú medzi obavami z globalizácie najednej strane a na druhej strane s nádejou hºadiak Európ<strong>sk</strong>ej únii. Globalizácia je rizikom a Únia‰ancou. Niekedy sa vykladá prelínanie t˘chtodvoch smerovaní ako protireãenia: av‰ak Európ<strong>sk</strong>aúnia je pre jej obãanov tou najlep‰ouochranou pred globalizáciou.Pritom je nevyhnutné, aby Únia v 27-ke bolafunkãná, vystupovala jednotne a bola schopnáprijímaÈ rozhodnutia.Harmonizácia, o ktorú usilujú v‰etci obãaniaEÚ je vlastne vyrovnávaním sa t˘m najlep‰ím,a nie zle nadstavená mierka, ktorá by viedla k poklesuÏivotnej úrovne jedn˘ch len preto, aby samierne zv˘‰ila u druh˘ch.Európ<strong>sk</strong>a únia sa musí vybaviÈ fungujúcimi in-‰titúciami, ktoré zabezpeãia jej politickú a ekonomickúexistenciu, ãím sa zhodnotí váha jejpol miliardy obyvateºov a zabezpeãí re‰pekt nielenv oãiach USA a Ru<strong>sk</strong>a, ale aj âíny, Japon<strong>sk</strong>aalebo Indie.Je teda vhodné podporovaÈ novú dynamiku,takú, ktorá jej následne umoÏní pú‰ÈaÈ sa do ìal-‰ích veºk˘ch v˘ziev Únie. Francúz<strong>sk</strong>o by si Ïelalo,aby e‰te pred koncom tohto roku, boloschopné ratifikovaÈ zjednodu‰enú zmluvu.Tá sa bude musieÈ predloÏiÈ inou formou akopredo‰lá ústava, ktorá bola odmietnutá francúz<strong>sk</strong>ymºudom, aby mohla byÈ tentokrát ratifikovanáparlamentom. A navy‰e, bude musieÈ byÈstruãná.Európ<strong>sk</strong>a rada, ktorá zasadala 21. a 22. júnatohto roka, sa uzniesla na prijatí rozhodnutia o organizáciimedzivládnej konferencie. Konferencia,s dátumom konania 23. júla 2007, bude maÈza cieº prijaÈ modifikácie, ktoré budú e‰te predkoncom roku 2008 zapracované do uÏ existujúcejeuróp<strong>sk</strong>ej ústavy.Kvalifikovaná väã‰ina (55% ‰tátov zastupujúcich65% populácie EÚ) bude musieÈ byÈ ‰irokozastúpená a prístupná hlavne ão sa t˘ka vnútorn˘chzáleÏitostí: v oblasti polície a boja proti kriminalite.Zriadenie stáleho predsedníctva Európ<strong>sk</strong>ej28
S L O V E N S K O - F R A N C Ú Z S K AS P O L U P R Á C Arady umoÏní naplniÈ dlhodobú predstavu o prijímanípotrebn˘ch opatrení.Samotné vytvorenie postu Vysokého reprezentantaÚnie pre zahraniãnú a bezpeãnostnú politikubude siln˘m signálom európ<strong>sk</strong>ej identity.Charta základn˘ch práv nadobúda obmedzujúceprávne úãinky, s v˘nimkou Spojeného krá-ºovstva. Pre Úniu je nevyhnutné bdieÈ nad ochranousvojich obyvateºov v jej zahraniãn˘ch aktivitáchaj v jej vzÈahoch so svetom. Konkurenciaje nástrojom pre ekonomick˘ rast a prosperitu,a nie cieºom sám osebe.To sú, veºmi struãne, hlavné línie v˘voja, ktor˘právom oãakávame z pripravovaného textu.Myslíte si, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o môÏe Francúzom ponúknuÈe‰te ãosi viac, ako len dobré investiãnéprostredie pre v˘robu automobilov? Kdevidíte perspektívu rozvoja na‰ich vzÈahov?V novoformujúcej sa Európe, sa mi javia francúz<strong>sk</strong>o-sloven<strong>sk</strong>évzÈahy ako príkladné a symbolické:obe krajiny, ktoré sa tak upínajú k svojejnezávislosti (novonadobudnutej pre Sloven<strong>sk</strong>o),stoja pred rovnak˘mi v˘zvami, naráÏajú narovnaké problémy, len v rozdielnych ‰tádiách ichv˘voja, poãnúc sociálnymi otázkami aÏ po environmentálne,od energetick˘ch po otázky rozvojovejpomoci, od otázky vzdelania aÏ po re‰-pektovanie kultúr.A v‰etky tieto otázky sú ‰irok˘m poºom predialóg a <strong>sk</strong>úsenosÈ.Sloven<strong>sk</strong>o, ktoré je odteraz neoddeliteºnousúãasÈou Európ<strong>sk</strong>ej únie, prechádza rozsiahlymiekonomick˘mi, sociálnymi, in‰titucionálnymi aduchovn˘mi zmenami. V kaÏdej z t˘chto oblastího Francúz<strong>sk</strong>o sprevádza a je pripravené pomôcÈmu otvoriÈ aj posledné kapitoly, ktor˘mi súprijatie Eura a podpis schengen<strong>sk</strong>ej zmluvy: ajkeì nebude môcÈ za neho urobiÈ potrebné kroky,ponúka mu svoje expertízy.Táto spolupráca nie je jednostranná: polohaSloven<strong>sk</strong>a v srdci Európy, jeho blízke vzÈahy so‰tátmi strednej Európy, ale aj s nov˘mi susedmiz Balkánu alebo Ukrajiny, jeho ãlenstvo vo Visegrád<strong>sk</strong>ej‰tvorke, robia z neho vzácneho sprostredkovateºadialógu o problémoch tohto regiónu.Ak som dobre informovan˘, kaÏd˘ zo sloven<strong>sk</strong>˘chsamosprávnych krajov má svojho partneraaj vo Francúz<strong>sk</strong>u. Spolupráca regiónovzohráva v EÚ novú a dôleÏitú úlohu. Ako sadá táto spolupráca e‰te zintenzívniÈ?PäÈ z ôsmich sloven<strong>sk</strong>˘ch krajov má momentálnenadviazanú spoluprácu s francúz<strong>sk</strong>ymi krajmi:Nitrian<strong>sk</strong>y kraj s regiónmi Champagne-Ardennea Oise, región Picardie s Trenãian<strong>sk</strong>ymkrajom, Pre‰ov<strong>sk</strong>˘ kraj s regiónom Les HautesPyrenées, Ban<strong>sk</strong>obystrick˘ kraj s krajom Loirea Ko‰ick˘ kraj s krajom Basse Normandie. O spoluprácumajú tieÏ záujem Îilin<strong>sk</strong>˘, Bratislav<strong>sk</strong>˘a Trnav<strong>sk</strong>˘ kraj. Dúfam, Ïe poãas môjho pôsobeniana Sloven<strong>sk</strong>u sa podarí tieto projekty <strong>sk</strong>onkretizovaÈ.Oblasti partnerstva jednotliv˘ch krajov sú veºmirôznorodé: od územného plánu cez spoloãnéprojekty v Pre‰ov<strong>sk</strong>om kraji, od turizmu, cezvzdelávanie, ‰kolenie sociálnych pracovníkov,riadenie miestnej samosprávy a medziregionálnaspolupráca v Nitrian<strong>sk</strong>om kraji, ale tieÏ profesionálnevzdelávanie, poºnohospodárstvo, urbanizmusa bytová politika v kraji Trenãian<strong>sk</strong>om.Francúz<strong>sk</strong>e veºvyslanectvo oslovuje francúz<strong>sk</strong>eúzemné celky, aby spolupracovali so sloven<strong>sk</strong>˘mipartnermi na projektoch budúcnosti.Danú regionálnu spoluprácu môÏe e‰te zintenzívniÈpartnerstvo na univerzitnej úrovni.Zaãali ste svoju misiu na Sloven<strong>sk</strong>u v januári2007. Aké sú va‰e osobné ambície a vízie?Ako som vám uÏ povedal, mojím prvorad˘mcieºom je, aby Francúzi, ãi uÏ turisti, alebo firmy,lep‰ie spoznali Sloven<strong>sk</strong>o, jeho bohatstvo azáujmy na jednej strane a na strane druhej, abyzase Slováci boli informovaní o intenzite na‰ichvzÈahov.Rovnako si Ïelám, aby postavenie Francúz<strong>sk</strong>a,ako prvého zahraniãného investora na Sloven<strong>sk</strong>u,podporovalo v˘uãbu ná‰ho jazyka. BudemdbaÈ o to, aby kaÏd˘ frankofónny ‰tudijn˘ program,poãnúc Francúz<strong>sk</strong>ou ‰kolou v Bratislave,cez bilingválne sekcie na gymnáziách, triedy sroz‰íren˘m vyuãovaním francúz<strong>sk</strong>eho jazyka aÏpo univerzity, bol elitn˘m odborom, ktor˘ umoÏníjeho absolventom zí<strong>sk</strong>aÈ uznávané diplomy a‰piãkové uplatnenie.V oblasti kultúry je mojím cieºom oÏiviÈ vzájomnév˘meny a roãne organizovaÈ svojím rozsahomaspoÀ jedno v˘nimoãné podujatie. Tak˘mtopodujatím bola napríklad jedineãná v˘stavanádhern˘ch tapisérií Mest<strong>sk</strong>ej galérie ParíÏa– „Le Petit Palais“, prístupná verejnosti v priestorochBratislav<strong>sk</strong>ého hradu aÏ do septembra.Ani samotní ParíÏania takmer nemajú moÏnosÈv Ïivote vidieÈ takúto v˘stavu, keìÏe samotné tapisériezostávajú dôkladne chránené v depozitárigalérie a iba veºmi zriedkavo sú vystavované!29