V L Á D AS R120 PJ – má biomasa. Tento potenciál predstavuje15 % celkovej spotreby energie. Biomasamá veºkú perspektívu pri v˘robe teplapre vykurovanie najmä v centrálnych vykurovacíchsystémoch vo forme drevn˘ch ‰tiepoka slamy a v domácnostiach vo forme pelieta brikiet. Pomerne r˘chlym rie‰ením zv˘-‰eného vyuÏívania biomasy je kombinovanéspaºovanie s fosílnym palivom v tepeln˘chelektrárÀach a pri kombinovanej v˘robe elektrinya tepla (teplárne). V prípade väã‰íchzariadení je najdôleÏitej‰ím faktorom optimalizácialogistick˘ch nákladov. Biomasa jezdrojom aj na v˘robu biopalív. V súãasnostisú dostupné biopalivá 1. generácie, ktorébudú dominovaÈ pri napæÀaní cieºa 5,75 % obsahuv motorov˘ch palivách v roku 2010. Jepredpoklad, Ïe v blízkej budúcnosti budúrozvinuté technológie na v˘robu 2. generáciebiopalív, ktoré nahradia v˘znamnú ãasÈ fosílnychpalív vyuÏívan˘ch v doprave. Táto novágenerácia biopalív dosiahne oveºa vy‰‰ieúspory <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov a lep‰ie kvalitatívneparametre pre spaºovacie motory.Na v˘robu elektriny je v prípade na‰ej krajinyvhodná vodná energia. Sloven<strong>sk</strong>o mádobrú tradíciu vo v˘stavbe a vyuÏívaní vodn˘chelektrární. V nasledujúcich rokoch je záujem,aby sa zaãala v˘stavba nielen mal˘chvodn˘ch elektrární, ale aj dvoch veºk˘ch narieke Váh. Vzhºadom na rozpracovanosÈ projektuvodnej elektrárne Wolfsthal na riekeDunaj a jej moÏné prínosy, Ministerstvo hospodárstvaSR chce zaãaÈ rokovania s rakú<strong>sk</strong>ouvládou o moÏnosti tejto v˘stavby. Slneãnúenergiu je s prihliadnutím na finanãné atechnologické moÏnosti vhodné vyuÏívaÈ vnajbliωích rokoch najmä na v˘robu tepla a teplejúÏitkovej vody. V horizonte niekoºk˘chrokov sa v‰ak oãakáva v˘znamn˘ pokrok priv˘robe chladu pomocou solárneho chladeniaa pri v˘robe elektriny. Technick˘ potenciálslneãnej energie sa nov˘mi technológiaminiekoºkonásobne zv˘‰i. Skúsenosti viacer˘ch‰tátov ukazujú, Ïe fotovoltika sa stala ‰tandardnoutechnológiou s nesmiernou perspektívouìal‰ieho rastu. Náklady na fotovoltickéãlánky môÏu v horizonte 10 rokov v˘raznepoklesnúÈ, ãím nastane dynamick˘ rozvojv ich in‰talácii. Na lep‰í rozvoj vyuÏívania obnoviteºn˘chzdrojov energie Ministerstvohospodárstva SR pripraví do konca tohtoroka normu o obnoviteºn˘ch zdrojoch energie.Zámerom tohto zákona je aj zv˘‰iÈ v˘robuelektriny z obnoviteºn˘ch zdrojov bez zapoãítaniaveºk˘ch vodn˘ch elektrární na celkovejspotrebe elektriny zo súãasného stavu1 % na 7 % v roku 2015. Celkové vyuÏívanieOZE do roku 2020 by malo predstavovaÈ100 PJ, ão zodpovedá 12 % vyuÏitiu na celkovejspotrebe.Podºa odborníkov je trend budúceho rozvojaEÚ v povzbudzovaní inovácií, ktoré sastanú pilierom stratégie hospodár<strong>sk</strong>ehorastu a vytvárania nov˘ch pracovn˘chmiest v celej únii. Ak˘ priestor a ‰ancu tumá Sloven<strong>sk</strong>o?Pri hodnotení moÏností Sloven<strong>sk</strong>a v oblastiinovácií je z hºadi<strong>sk</strong>a objektivity potrebnézohºadniÈ aj v˘voj v minulom období, keìdlhodobo ch˘bala koordinovaná politika ‰tátupodporujúca vytváranie proinovaãnéhoprostredia. Hlavn˘m zdrojom inovácií je v˘-<strong>sk</strong>umno-v˘vojová základÀa a kvalifikovanápracovná sila schopná uplatniÈ znalosti vo v˘robe.Jadrom inovaãn˘ch procesov sú samotnépodniky. Nie v‰ak len v tom zmysle, Ïe firmynakúpia nové zariadenia alebo zavedúnovú progresívnu technológiu na základe kúpenejlicencie. I keì, aj to môÏeme povaÏovaÈza pozitívum. Na‰tartovanie inovaãného procesuv na‰ich podmienkach si vyÏaduje najmäpresmerovanie ãasti vedeckov˘<strong>sk</strong>umnejpráce na v˘sledky realizovateºné v praxi. Podporainovácií v Sloven<strong>sk</strong>ej republike má svojemiesto, no zároveÀ aj svoje rezervy. Budepotrebné zameraÈ sa najmä na koordináciuproinovaãn˘ch aktivít v celo‰tátnom meradle.VyÏaduje si to prijaÈ stratégiu jasne vymedzujúcuìal‰í postup a koordináciu prístupovv‰etk˘ch zainteresovan˘ch subjektov (najmäministerstiev hospodárstva, ‰kolstva a financií)pri spracovaní zásadn˘ch koncepãn˘ch dokumentov.Tie by mali byÈ v súlade s cieºmi aúlohami Lisabon<strong>sk</strong>ej stratégie ako aj ìal‰ímiuÏ rozpracovan˘mi materiálmi. Je to napr.Prognóza vyuÏívania vedy a techniky do roku2015 – Identifikácia trendov rozvoja vedy atechniky v SR v podmienkach Európ<strong>sk</strong>eho v˘<strong>sk</strong>umnéhopriestoru, Stratégia konkurencieschopnostiSR do roku 2010, Národohospodár<strong>sk</strong>astratégia SR a pod. Potenciál v˘<strong>sk</strong>umua v˘voja priemyseln˘ch odvetví SR tvorí v súãasnosticca 30 v˘<strong>sk</strong>umno-v˘vojov˘ch organizácií.Pracuje v nich vy‰e 3 500 zamestnancov,z toho asi 2 000 sa podieºa priamo na v˘<strong>sk</strong>umnejãinnosti. To v‰ak predstavuje iba13 % z celkového poãtu v˘<strong>sk</strong>umn˘ch pracovníkovna Sloven<strong>sk</strong>u. Tento stav povaÏujemeza nedostatoãn˘ alebo za nepostaãujúcev˘chodi<strong>sk</strong>o pre zvládnutie dynamickej‰íchinovaãn˘ch zmien v priemysle. So spolupracovníkmisme sa utvrdili v názore, Ïe poãet odborníkovpôsobiacich v aplikovanom v˘<strong>sk</strong>ume,ktorého v˘stupy sa prejavujú priamo vov˘robnej praxi, by mal predstavovaÈ minimálne30-percentn˘ podiel z celkového poãtuv˘<strong>sk</strong>umn˘ch pracovníkov na Sloven<strong>sk</strong>u.In˘mi slovami, ãasÈ kapacity základného v˘<strong>sk</strong>umuby sa mala preorientovaÈ na aplikovan˘v˘<strong>sk</strong>um pre potreby priemyselnej praxe.Ako z tohto pohºadu hodnotíte prácu a v˘sledkyagentúry SARIO?Úlohou agentúry SARIO je predov‰etk˘mprezentácia hospodár<strong>sk</strong>eho prostredia Sloven<strong>sk</strong>a.S t˘m súvisí zviditeºÀovanie krajinypre zahraniãn˘ch investorov a spolupráca pripríprave investiãn˘ch projektov, podpora exportn˘chaktivít sloven<strong>sk</strong>˘ch podnikateºov aadministrácia ‰trukturálnych fondov Európ<strong>sk</strong>ejúnie. Problematika inovácií nie je tedapriamo jej prioritou. Nepriamo v‰ak rozhodneáno. Pri v˘bere investícií máme záujempredov‰etk˘m o investície s vy‰‰ou pridanouhodnotou. Patria k nim aj investície, ktor˘chsúãasÈou sú v˘vojové ãi dizajnér<strong>sk</strong>ecentrá a pod. A postupne sa darí takéto investície,ktoré sú príleÏitosÈou pre odborníkov svy‰‰ím stupÀom vzdelania, aj zí<strong>sk</strong>avaÈ. Mô-Ïem spomenúÈ investície Samsungu vo Voderadoch,Muehlbauer v LuÏiankach, JohnsonControls v Trenãíne alebo Power One v Dubnicinad Váhom. Koordináciou rozvoja inováciív‰ak hodláme poveriÈ Sloven<strong>sk</strong>ú inovaãnúa energetickú agentúra (SIEA). âi uÏ ideo podporu financovanú len zo zdrojov ‰tátnehorozpoãtu alebo implementáciu opatrenína podporu inovácií spolufinancovanú zo‰trukturálnych fondov. Zatiaº je predãasnéhovoriÈ o v˘sledkoch SIEA v tejto oblasti.Agentúra sa na nové úlohy z oblasti inováciíiba pripravuje. Podpora totiÏ zatiaº ch˘bakvôli zloÏitému hºadaniu konsenzu medzi rezortmihospodárstva, ‰kolstva a financií. Mámna mysli napríklad právny rámec. Návrh zákonao inováciách, ktor˘ zadefinuje postavenieSIEA v tejto väzbe, je práve v medzirezortnompripomienkovom konaní. V ‰tádiuprípravy je aj schéma ‰tátnej pomoci, ktoráumoÏní ãerpanie prostriedkov zo ‰trukturálnychfondov EÚ v novom programovacomobdobí 2007 – 2013. SIEA v‰ak uÏ má <strong>sk</strong>úsenostiz implementácie opatrení na podporuv˘<strong>sk</strong>umu a v˘voja z eurofondov z predchádzajúcehoprogramovacieho obdobia. V rámcisektorového Operaãného programu Priemysela sluÏby podporila 32 projektov priemyselnéhov˘<strong>sk</strong>umu a v˘voja. Ak sa podarív‰etky projekty, ktoré sa dostali aÏ do ‰tádiazmlúv, realizovaÈ v súlade s dohodnut˘mipodmienkami, subjekty v˘<strong>sk</strong>umu a v˘vojazí<strong>sk</strong>ajú prostriedky vo v˘‰ke takmer 240 mil.Sk z finanãn˘ch zdrojov alokovan˘ch na programovacieobdobie 2004 – 2006.9
E N E R G E T I K A N A S L O V E N S K UOd mája tohto roka je ‰éfom Rady pre reguláciu a zároveÀ predsedom Úradu pre reguláciu sieÈov˘chodvetví. Za ãlena Rady ho vymenoval na obdobie ‰iestich rokov prezident Ivan Ga‰paroviã na návrhstrany Smer. Holjenãík vy‰tudoval Sloven<strong>sk</strong>ú vysokú ‰kolu technickú, Fakultu elektrotechnikya informatiky, odbor v˘roba, rozvod a vyuÏitie elektrickej energie. Pred príchodom do Úradu podnikalv energetike, v˘robe, rozvode a predaji tepla. Pôsobil ako konateº a ‰éf spoloãnosti JHS Martin,bol zástupcom riaditeºa znaleckého Ústavu elektrotechniky a informatiky Fakulty elektrotechnikya informatiky. Bol aj predsedom organizaãného v˘boru konferencií priemyseln˘ch energetikov.Jozef HOLJENâÍK pre Parlamentn˘ kuriér odpovedal na otázky Petra Zemaníka.Regulaãn˘ úrad nemá nijak˘vplyv na v˘robné ceny elektrinyKedy sa poãíta s vydaním v˘nosu ÚRSO,ktor˘ stanoví spôsob v˘poãtu cien elektriny?Regulované subjekty mali podaÈ cenovénávrhy do konca augusta,stihli cenovénávrhy e‰te pripraviÈ v termíne?V˘nos, ktor˘ bude upravovaÈ rozsah a‰truktúru oprávnen˘ch nákladov, spôsob urãeniev˘‰ky primeraného zi<strong>sk</strong>u a ostatné podkladyna návrh ceny v elektroenergetike bolvydan˘ 27. augusta 2007 a bol publikovan˘vo Vestníku úradu. Je tieÏ uverejnen˘ na internetovejstránke Úradu pre reguláciu sieÈov˘chodvetví. Proces prípravy v˘nosu nebolosamoten˘m aktom úradu, ale spoãíval v permanentn˘chrokovaniach s regulovan˘misubjektmi a konzultáciách s ich zástupcamiv stavov<strong>sk</strong>˘ch organizáciách. Vecná stránkav˘nosu tak bola regulovan˘m subjektom známauÏ dávnej‰ie pred jeho schválením v definitívnejlegislatívnej podobe. Svedectvomtoho je <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe v‰etky regulované subjektypodali svoje návrhy na cenu regulovan˘chpoplatkov v termíne do 31. augusta2007.Napriek deklarovanej podpore v˘robeelektriny z obnoviteºn˘ch zdrojov kombinovanouv˘robou tepla a elektriny na Sloven<strong>sk</strong>uch˘bajú súvisiace zákony. IniciujeÚRSO nejaké aktivity v tomto smere?Úradu pre reguláciu sieÈov˘ch odvetvínemá zákonodarnú iniciatívu, preto sa podporev˘roby elektriny z obnoviteºn˘ch zdrojovalebo kombinovanej v˘roby tepla a elektrinymôÏe venovaÈ len v rámci svojich kompetencií.Jeho snahou je, tak ako je to uvedené vregulaãnej politike úradu, vyuÏitím regulaãn˘chnástrojov spolu s ostatn˘mi formami‰tátnej podpory motivovaÈ podnikateº<strong>sk</strong>é subjektyk investíciám do obnoviteºn˘ch zdrojovenergie a progresívnych energetick˘ch technológií.Ako môÏe ÚRSO zaistiÈ, aby monopoln˘v˘robca elektriny nezneuÏíval svoje dominantnépostavenie na sloven<strong>sk</strong>om trhu anezvy‰oval ceny bez ohºadu na svoje nákladya primeran˘ zi<strong>sk</strong>, keì v˘roba elektrinynie je cenovo regulovaná (okrem v˘robyelektriny z obnoviteºn˘ch zdrojov/kombinovanouv˘robou tepla a elektriny)?Úradu pre reguláciu sieÈov˘ch odvetví <strong>sk</strong>utoãnenemôÏe zaistiÈ, aby monopoln˘ v˘robcanezneuÏíval svoje dominantné postaveniena sloven<strong>sk</strong>om trhu, pretoÏe tzv. silovú elektrinuuÏ nereguluje. K tomuto kroku sa v‰akpristúpilo práve preto, Ïe na európ<strong>sk</strong>om trhuv˘robcov elektriny uÏ konkurencia existuje aÏe teda v tejto oblasti uÏ pôsobia mechanizmyvoºného trhu, ktoré si nevyÏadujú reguláciu.Napriek tomu v zákone ã. 276/2001 Z. z.o regulácii v sieÈov˘ch odvetviach a o zmenea doplnení niektor˘ch zákonov je v §12ods. 12 zakotvená moÏnosÈ regulovaÈ aj silovúelektrinu ak vznikne mimoriadna trhová situácia,ak dôjde k ohrozeniu trhu vplyvom nedostatoãnerozvinutého konkurenãného prostredia,alebo ak si to vyÏaduje ochrana spotrebiteºa.Táto <strong>sk</strong>utoãnosÈ je aj v súlade soschválenou regulaãnou politikou.Nie je zavedenie senior tarify spoloãnosÈouSPP, ktorú schválil Úrad, di<strong>sk</strong>riminaãné?Vek totiÏ nepredstavuje objektívny predpokladpre hmotnú núdzu, resp. pre pridelenielacnej‰ieho produktu. Nedochádzaku kríÏovej dotácii z in˘ch produktov(napr. t˘ch, ktoré vyuÏívajú iné sociálneslabé <strong>sk</strong>upiny)?Úrad podmienil schválenie tarify seniorplus pre SPP, a. s., preukázaním dodrÏania zásady,Ïe zºavy, ktoré po<strong>sk</strong>ytne odberateºomtohto typu sa nebudú kompenzovaÈ na úkorostatn˘ch odberateºov. Zásada bola dodrÏanáa preto sa nedá hovoriÈ o kríÏov˘ch dotáciách.âo sa t˘ka kritérií na priznanie tarify,ide o obchodnú politiku regulovaného subjektu,do ktorej úrad nezasahuje.Aká je stratégia URSO pri podpore nov˘chinvestícií do energetického sektora? Nie jenapr. absencia elektroenergetického v˘nosu2 t˘Ïdne pred poÏadovan˘m dátumomna predloÏenie cenov˘ch návrhov negatívnymsignálom o nepredvítateºnosti investiãnéhoprostredia?Hlavnou stratégiou Úradu v podpore nov˘chinvestícií do energetického sektora je vytvoreniestabilného regulaãného rámca, ãosa za ‰esÈ rokov jeho existencie podarilo dosiahnuÈ.Vo v‰etk˘ch regulovan˘ch ãinnostiachboli odstránené ‰tátne i kríÏové dotáciea princíp, Ïe cena musí obsahovaÈ len oprávnenénáklady a primeran˘ zi<strong>sk</strong>, je garantovan˘.Investovanie do energetiky je tak predvídateºnéa fakt, Ïe pri‰lo k urãitému one<strong>sk</strong>oreniujednej sekundárnej legislatívnej normy, tonemôÏe nijako spochybniÈ. Okrem toho opriebehu tvorby legislatívneho predpisu boliregulované subjekty pravidelne informovanéãi uÏ na bilaterálnych rokovaniach, aleboprostredníctvom telefonick˘ch dotazov.Pred rokom odzneli zo strany vládnychpredstaviteºov spochybnenia ÚRSO z hºadi<strong>sk</strong>ajeho profesionality. V akom stave jednes pripravené ÚRSO na v˘kon svojejãinnosti, resp. ako sa dá posúdiÈ efektivituúradu (úrad reguluje efektivitu regulovan˘chsubjektov – kto kontroluje efektivituúradu)?Po prijatí novely zákona o regulácii, ktorázv˘‰ila kompetencie Úradu v regulácii cienenergií a zároveÀ posilnila jeho spoloãen<strong>sk</strong>úkontrolu, je Úrad pripraven˘ vykonávaÈ svojeposlanie v prostredí zv˘‰enej transparentnostizo strany ‰tátu i verejnosti. Konkrétneaktivity a v˘sledky jeho práce sú kaÏdoroãnepredmetom posudzovania a schvaºovaniaV˘roãnej správy Úradu vo v˘boroch NR SRa následne aj pléna NR SR.10