S U P E R M O N I T O R***Hereãka Adela Gáborová zomrela po ÈaÏkejchorobe vo veku 67 rokov. Vnímal somju ako neuveriteºnú mladicu sloven<strong>sk</strong>ého divadelníctva.Otvorená v‰etkému novému, neod<strong>sk</strong>ú‰anému,vÏdy si dokázala srdeãn˘mprístupom zí<strong>sk</strong>aÈ na svoju stranu mlad˘ch zaãínajúcichkolegov. Prirodzená autorita.·éfdramaturg DAB v NitreSvetozár Spru‰an<strong>sk</strong>˘. Sme 16. 7.(Pomaly, ale vytrvalo – a verejnosÈou nepov‰imnuto– opú‰Èa sloven<strong>sk</strong>ú kultúrugenerácia, ktorá sa narodila pred 2. svetovouvojnou alebo cez Àu, vyrastala v ãase,keì Sloven<strong>sk</strong>o prevalcovala boº‰evická diktatúraproletariátu a gorbaãovov<strong>sk</strong>é oslobodenieju zastihlo uÏ príli‰ ne<strong>sk</strong>oro. O toväã‰iu úctu si zaslúÏia tí, ktorí udrÏiavalinapriek komunistickému samoderÏaviuaspoÀ slobodné v˘dychy umeleckej kreativity.)***Nové cesty sú potrebné, nie sme proti nim.Ale ich nasmerovanie do zastavanej ãastimesta nám spôsobuje existenãné problémy.Obyvateºka âadce Anna Krko‰ková,ktorá b˘va v tesnej blízkosti budúcejdiaºnice k poº<strong>sk</strong>˘m hraniciam. HN 16. 7.(ËaÏká dilema v ãase veºkého budovateº<strong>sk</strong>éhoo‰iaºu „vo verejnom záujme“: Majúbudúci uÏívatelia pohodlnej diaºnice ÏiadaÈcelé rodiny, aby sa zrazu zriekli toho, ão sipoãas celého Ïivota v ÈaÏkej drine budovalia tvorili pre svoju starobu a svoje deti?)***Poviete si, Ïe bez hovorcu by sme neboliinformovaní o (v˘)ãinoch nami volen˘ch politikov.Politikmi pre mÀa boli Kennedy,Churchill, Masaryk. Viete si predstaviÈ, Ïe byv rozhodujúcich chvíºach za seba nechali hovoriÈsvojich hovorcov?Básnik Daniel Hevier.Sme 16. 7.(To sú jediné moÏnosti, kam sa môÏu bezfarebníÏurnalisti lukratívne a v˘hodneusadiÈ: buì ako ‰éfovia vo svojom médiu,buì ako asistenti poslancov alebo ako hovorcoviaministrov. Veì: treba na t˘chtopostoch akúkoºvek farebnosÈ?)***Sloboda znamená predov‰etk˘m vnútornúnezávislosÈ od úspechu, majetku, kariéry,sebapotvrdzovania a tieÏ schopnosÈ dokázaÈsa obãas zriecÈ nieãoho, ão patrí k beÏnémuÏivotu. ByÈ slobodn˘ tak znamená maÈ Kristavo svojom Ïivote na prvom mieste.âe<strong>sk</strong>˘ r.-k. bi<strong>sk</strong>up Václav Mal˘.T˘ÏdeÀ 16. 7.(Definícií slobody môÏu byÈ desiatky a v‰etkymôÏu správne vystihovaÈ podstatu tejtoºud<strong>sk</strong>ej situácie. Ale Malého je v˘nimoãnáv tom, Ïe ju nehºadá vo vonkaj‰íchpodmienkach, leÏ v samotnom ãloveku, vjeho vnútorn˘ch dispozíciách.)***·tát, ktor˘ nepodporí vrcholové umenie aponechá ho na pôsobenie rukám trhu, sa môÏedoÏiÈ nepríjemn˘ch prekvapení. Vidíme to ajdnes, a nielen na Sloven<strong>sk</strong>u. Na prvom miesteje zábava. Ale umenie by malo aj znepokojovaÈ,klásÈ otázky, vzdelávaÈ, dvíhaÈ spoloãnosÈ.Ak by sme mali osvieten˘ch renesanãn˘chmecénov, moÏno by nemusel umeniepodporovaÈ ‰tát.Minister kultúry Marek Maìariã.Slovo 18. 7.(Minister má pravdu, Ïe ‰tát musí podporovaÈumenie, ale nie preto, Ïe by ono malotaké osvetové úlohy, aké Marek Maìariãtvorcom ukladá. Umenie je duchovn˘mpodkladom ºud<strong>sk</strong>ej existencie. Dáva ºuìomnov˘ rozmer.)***UÏ dávnej‰ie mi viacerí hovorili, Ïe nedokáÏemvrátiÈ veºké ‰esÈdesiate roky, keì ºudiahltali poéziu. Jeden novinár mi povedal, Ïe zjesvoj klobúk, ak zaplním Kremeº<strong>sk</strong>˘ palác. Trirazy som tam vystupoval - a sála bola plná.Zdá sa mi, Ïe ºudia uÏ zaãínajú maÈ dosÈ vulgárnychslov brakov˘ch popov˘ch pesniãiek.Znova dozrel dopyt po básnikoch.Jedineãná postava literárnehosoviet<strong>sk</strong>eho Ru<strong>sk</strong>a Jevgenij Jevtu‰enko.Pravda 18. 7.(Jevtu‰enko je zázrak soviet<strong>sk</strong>ej socialistickejpoézie. Bol reprezentantom oficiálnejkultúry; ale súãasne mnohé jeho ver‰e a verejnévystúpenia mali takmer disident<strong>sk</strong>úpríchuÈ a odbojnosÈ. Tak˘ch vzru‰iv˘chbásnikov dnes takmer nikde na svete niet.)***Aj dnes je spoloãnosÈ v civilizovanom sveterozdelená na dva protikladné svetonázory– sekulárny humanizmus a kresÈanstvo. Îiaº,ani pre jeden z nich sa ºudia nerozhodujú nazáklade hlbokého poznania, ale z potrebyniekam patriÈ podºa modern˘ch trendov.âitateºka M. Sichvairová, Jovsa,okres Michalovce. Îurnál 19. 7.(âlovek nemusí byÈ ani veºmi vzdelan˘,aby pochopil, Ïe rozdelenie ºudí na humanistova kresÈanov, na ateistov a veriacichsa absolútne nemôÏe odohraÈ na pôde„hlbokého poznania“. Aj keì ºudstvo e‰tehlb‰ie vnikne do vesmíru – alebo do tajomstvaposvätn˘ch kníh rôznych náboÏenstiev,odpoveì na to, ãi je Boh, alebo nie je,nájde len a len v sebe. Vo svojej chuti veriÈ– alebo neveriÈ.)***PäÈroãné vysoko‰kol<strong>sk</strong>é externé ‰túdiumma vy‰lo stotisíc korún a vôbec to neºutujem.Krátko som to <strong>sk</strong>úsil aj na bezplatnom internoma staãilo mi naveky. Pre väã‰inu asistentovãi docentov totiÏ predná‰ka alebo seminárpredstavovali len obãasnú povinnú jazdu,keì sa <strong>sk</strong>onãila dôleÏitej‰ia práca v reklamnejagentúre, na mest<strong>sk</strong>om úrade alebo vovlastnej firme. Poãas plateného externého‰túdia som sa s podobn˘m legalizovan˘mzaháºaãstvom nestretol.Spisovateº Michal Hvoreck˘.TV oko 20. 7.(Ktosi vymyslel stereotyp o dvoch tvárachvysoko‰kol<strong>sk</strong>ého ‰túdia. Îivotaschopné akvalitné je vraj len „denné“ a externé jeznô‰kou neschopnosti, lajdáctva a ºud<strong>sk</strong>ejpodradnosti. Známy spisovateº v‰ak ponúkain˘ obraz, potvrden˘ osobnou praxou.Je <strong>sk</strong>utoãne unikátne, Ïe platiÈ sa málen za externé, a teda – podºa schémy novinárovpí‰ucich o univerzitnom ‰túdiu –menej hodnotné!)***Prebral som socialistické zdravotníctvo,ktoré nebolo pripravené na trhovú ekonomiku.So systémov˘m dlhom vy‰e 25 miliárdkorún, s rozvráten˘mi vzÈahmi. Odovzdalsom ho v roku 2006, keì bol zastabilizovan˘,i keì nie nulov˘ dlh. Keì zaãali platiÈ pravidláhry, Ïe efektívnej‰í, lep‰í, kvalitnej‰í zví-Èazí a ten slab‰í nebude maÈ ‰ancu. Fakt, ktor˘treba povedaÈ, je, Ïe na‰e zdravotníctvo odjakÏivavykazuje vynikajúce medicín<strong>sk</strong>e v˘sledkya je pretkané neuveriteºnou obetavos-Èou lekárov a sestier.Exminister zdravotníctvaRudolf Zajac. Plus 7 dní 20. 7.(Niektoré Zajacove rozhodnutia neboliideálne, ale najmä z odstupu pôsobia akosúãasÈ premysleného systému, ktor˘ moholozdraviÈ tento rezort. ·koda, Ïe bezradnérozhodnutia nového ministra fungujú odtrhnutood pozitívnych prvkov, ktoré ministroviZajacovi ponúkli <strong>sk</strong>utoãní zdravotníckiexperti. Návrat ku komunistickejbezkoncepãnosti neve‰tí dobrú budúcnosÈani nie tak úradu, ako predov‰etk˘m starostlivostio zdravie obãanov.)***Ru<strong>sk</strong>o v podstate pristúpilo k bojkotu VeºkejBritánie. Dlhodobo nepríjemné to môÏebyÈ predov‰etk˘m pre Lond˘n. Podobná krízatotiÏ môÏe viesÈ k odchodu veºkého poãturu<strong>sk</strong>˘ch firiem z lond˘n<strong>sk</strong>ej burzy. Lond˘n siru<strong>sk</strong>é spoloãnosti vrátane t˘ch najväã‰ích apolo‰tátnych obºúbil uÏ dávnej‰ie. Teraz satie¬to firmy môÏu presunúÈ na európ<strong>sk</strong>y kontinent.Ru<strong>sk</strong>˘ denník Kommersant. 20. 7.(Politika odjakÏiva súvisela s obchodom. Azväã‰a od neho aj závisela. Navy‰e trebapripomenúÈ, Ïe najobrovitej‰í dediã Soviet<strong>sk</strong>ehozväzu – Ru<strong>sk</strong>o – je síce po rozpadekomunistickej rí‰e oslabené, ale nietak, aby sa mohlo ignorovaÈ.)***Kresba: Alan Lesyk. Pravda 21. 7.(Ktovie, kde vlastne – v ktorej krajine –tak˘ vzácny exemplár ulovili. âi to vôbecbolo v EÚ.)108
S U P E R M O N I T O R***Válek mal zloÏitú povahu a myslím si, Ïemal so sebou veºa trápenia. Vedel trápiÈ in˘ch,ale trápil aj seba. Bol to ãlovek od samého zaãiatkurozpolten˘. Na jednej strane chcel pestovaÈvysoko umeleckú poéziu, na druhejstrane plniÈ politicko-ideové poslanie.Literárny vedec Milan Hamada.T˘ÏdeÀ 23. 7.(Nik na Sloven<strong>sk</strong>u nedokumentuje lep‰iezvrátenosÈ komunizmu ako Válek, po príchodespojeneck˘ch voj<strong>sk</strong> v boº‰evizaãnejvláde minister kultúry – a súãasne bezkonkurenãnenajv˘raznej‰í modern˘ básnikv sloven<strong>sk</strong>ej poézii. SlúÏil normalizáciihusákov<strong>sk</strong>ej vlády a bol príÈaÏliv˘m autorompre najslobodnej‰ie uvaÏujúcich ‰tudent<strong>sk</strong>˘chrecitátorov.)***Po <strong>sk</strong>onãení studenej vojny bolo Tureckonajamerickej‰ou zo v‰etk˘ch islam<strong>sk</strong>˘ch krajín,ale po invázii do Iraku odsudzuje TureckoSpojené ‰táty e‰te viac ako arab<strong>sk</strong>é autokracie.Do vãera bolo Turecko fanú‰ikomEurópy, ale po poniÏovaní kaÏdého druhudnes vníma Európu so <strong>sk</strong>epsou, pochybnos-Èami, ba dokonca s hnevom.Talian<strong>sk</strong>y denník La Republica 23. 7.(Keì niektorí politici apriórne odmietajúvstup Turecka do EÚ, nevidia si ìalej odnosa. Ak chce byÈ obrov<strong>sk</strong>é Turecko sekulárne,neislam<strong>sk</strong>é, treba si dobre uváÏiÈ, akédôsledky bude maÈ tvrd˘ odmietav˘ krok‰tátov EÚ k nemu. Nedonúti túto krajinu,aby sa stala pevnou súãasÈou Blízkeho v˘chodu?Umelo sa vyh˘baÈ rôznym spôsobomkonfrontácie európ<strong>sk</strong>o-kresÈan<strong>sk</strong>ej aarab<strong>sk</strong>o-islam<strong>sk</strong>ej civilizácie je dnes uÏtakmer nemoÏné, a preto treba uváÏiÈ, ãipredsa len nie je nádejnej‰í dialóg.)***Kresba: Katarína Slaninková. HN 24. 7.(Stretnutie romantického básnika s modernousekretárkou môÏe spôsobiÈ poriadny‰ok.)***Stali sme sa konzumnou a bezzásadovouspoloãnosÈou, v ktorej prestávajú platiÈ zákony,morálne pravidlá, kultúrne normy. Rodinysa rozpadávajú, spomedzi ºudí sa vytrácasúdrÏnosÈ. Vypukl˘m problémom súãasnostizaãína byÈ, Ïe mladí veºmi trpia t˘m, Ïe túÏiamaÈ znaãkové odevy, ale rodiãia im ich nemajúza ão kúpiÈ. DieÈa v‰ak trvá na ich kúpe,pretoÏe inak ho ostatní v triede nebudú uznávaÈ.Psychologiãka Jindra Remia‰ová.Slovo 25. 7.(Sociálne a rodinné podmienky ‰kolopovinn˘chdetí sa od Novembra ’89 z mnoh˘chaspektov radikálne zmenili, ale v ‰kol<strong>sk</strong>ejatmosfére sa to nedostatoãne odzrkadlilo.Reformou v ‰kolstve by bolo, keby ministerstvovenovalo sústredenú pozornosÈ nieokrajov˘m, ale podstatn˘m javom ovplyv-Àujúcim formovanie det<strong>sk</strong>˘ch du‰í.)***Kresba: Ladislav Belica. Slovo 25. 7.(Pracujúci ºud so zaviazan˘mi oãami podvlajkami strany – ideál demokracie naKube alebo v Bieloru<strong>sk</strong>u. A ãi aj na Sloven<strong>sk</strong>u?)***Ak premiéra nedesí, ão taká diera urobí so‰tátom (desiv˘ch 40 miliárd Sk deficit SociálnejpoisÈovne), tak by ho mohla vyºakaÈ aspoÀpredstava, ão urobí s volebn˘mi vyhliadkamiSmeru. Viera Tomanová problémy rezortunevyrie‰i, lebo ona sama je problém.Komentátor Marián Le‰ko.Sme 26. 7.(Dzurinda vedel, ako sa dot˘ka verejnostirezort, ktor˘ veºmi necitlivo viedol Kaník– a tak ho nahradil Radiãovou. Komentátorpremiérovi rozumne pripomína, Ïebymal uváÏiÈ, kam dovedie sociálnu problematikuministerka, ktorá zrejme nemáefektívnu predstavu o tom, ako rie‰iÈ nároãnéexistenãné otázky státisícov obãanov.)***V demokratickej spoloãnosti zmena musíbyÈ Ïelan˘m cieºom väã‰iny, ale kde sa mátaká väã‰ina sformovaÈ, keì verejn˘ priestorvytesnil mocn˘ baviã<strong>sk</strong>˘ priemysel? Rie‰enímnie je zmena volebného systému, rie‰enímje voºba systému, ktor˘ umoÏÀuje zmenu.MôÏeme si tak˘ systém e‰te zvoliÈ? Natúto otázku odpovedaÈ neviem.âe<strong>sk</strong>˘ filozof Václav Bûlohrad<strong>sk</strong>˘.Právo 26. 7.(Na Sloven<strong>sk</strong>u sa zdá, Ïe voºby v júni 2006priniesli na Ïelanie väã‰iny priam radikálne<strong>sk</strong>oky. Je to v‰ak pravda? Cítia sa dnesobãania inak re‰pektovaní politickou elitouneÏ v Dzurindov˘ch ãasoch? Po<strong>sk</strong>ytujú imdne‰ní ministri lep‰ie sluÏby neÏ predo‰lí?Alebo len Robert Fico ako osobnosÈ je lep-‰í mág komunikácie s masami neÏ bol Dzurinda?)***Na Sloven<strong>sk</strong>u zlatú hus o‰klbú a potom juzabijú. V âe<strong>sk</strong>u sa cítim bezpeãnej‰ie, prostredie,v ktorom sa pohybujem, je menej agresívne.Na Sloven<strong>sk</strong>u sa úspech odpú‰Èa ÈaÏko.Podnikateº Miroslav Dokupil.Plus 7 dní 27. 7.(Ak takto filozofuje multimilionár, je tozávaÏn˘ dôvod na zamyslenie. Sloven<strong>sk</strong>o saÈaÏko stane krajinou, ktorá väã‰ine obãanovpo<strong>sk</strong>ytuje pohodu, ak sa závisÈ nezmierni.Predpokladom úspechu, ale ajpríjemného Ïivota je najmä ÏiãlivosÈ.)***Zlatica ako dvadsaÈpäÈroãná blondínka v˘raznezmenila imidÏ. Z tak trochu ‰karedéhokáãatka sa stala typická markizácka blondínka.Nielen v˘zorom, ale aj správaním. Nabralaviac sebavedomia, miernej arogancie a istotyv správaní. Pu‰kárová, jemne pôsobiacea milé ÏieÀa, zaãala s milencom chodiÈ po dovolenkách.Patrika odt⁄hala od rodiny, Èahalaho na veãierky a zrejme ho aj nenápadnemanipulovala, aby sa koneãne rozviedol.Novinárka Marcella Hajduková.Plus 7 dní 27. 7.(V takomto duchu – ba e‰te agresívnej-‰om – sa nesie cel˘ ãlánok. Úplne ignorujecitové a psychologické zázemie zúãastnen˘chosôb a kruto znevaÏuje najmä Pu-‰károvú. Kvalifikovan˘ novinár by nemalani v bulvárnom t˘Ïdenníku strácaÈ zábranypri opise konania, pocitov a záÏitkovsvojej kolegyne. Hajduková si nezaslúÏiniã iné, len aby aj o nej niekto napísal ãlánokpodobn˘m bezcitn˘m tónom. Len najprvby musela zí<strong>sk</strong>aÈ podobn˘ verejn˘ohlas ako Pu‰kárová.)***Harrymu Potterovi môÏe konkurovaÈ ibaBiblia. Vyvrcholenie sedemdielnej ságy omladom ãarodejníkovi mizne z pultov kníhkupectievako mávnutím ãarovného prútika.Len za prv˘ deÀ predaja fanú‰ikovia <strong>sk</strong>úpilijedenásÈ miliónov v˘tlaãkov Harryho Pottera.Za desaÈ rokov, odkedy vy‰iel prv˘ Potter,sa predalo 325 miliónov kópií na celom svete.Za rovnaké obdobie si pritom ºudia kúpililen 250 miliónov v˘tlaãkov najroz‰írenej-‰ej verzie Biblie v angliãtine.Îurnalisti Andrej Mati‰áka Miloslav Surgo‰. Pravda 28. 7.(Autori podsúvajú otázku, ãím vlastne jeBiblia: Svätou knihou – alebo jednoduchoknihou? Ak úspe‰nú knihu dokázala napísaÈ„obyãajná“ Ïena Rowlingová, nemohliaj niekoºkozväzkovú knihu o príhodáchBoha a jeho prorokov napísaÈ ‰ikovní ºudia?)109