kolumnazarez, xiv /328, 16. veljače 2012. 46noga filologaKindl da MontefeltroVidim da bih o tjelesnosti knjiga mogao propovijedati do preksutra, i da me vlastitapropovijed podsjeća na monologe onih fajnšmekera koji imaju arhiv čuvenih vina, iliu prste znaju, i to u krugu od tisuću kilometara, sve dućane i sve ljude kod kojih sedade nabaviti fino iće i piće. No, istovremeno, nisam bibliofil: više-manje mi je svejednoje li knjiga stara ili nova, rijetka ili ne. I zato sam posve svjestan da je tjelesnostknjiga luksuz, jednako kao što su luksuz - demonstrativan, namjerni luksuz - bilielegantni rukopisni kodeksi Federica da Montefeltra.Neven Jovanovićdržeći u rucisvoj novi Kindle,luksuzni predmetsljedeće generaciječitanja, ne samoda se, nabirući nos,osjećam izbirljivopoput Federigada Montefeltra;prisjećam se iWaltera Benjaminai njegovihsedamdeset šestgodina starih mislio auri umjetnineu doba masovnogreproduciranjaImam novu igračku. Ne odoljevšionome što sam vidio kod kolege s posla,naručio sam (i dobio) jedan AmazonovKindle; evo ga tu, na stolu. Kindleje, kao što znate, malo računalo koje imajednu jedinu glavnu svrhu: čitanje knjiga.Zbog toga nema uobičajen, samostalnoosvijetljen ekran, nego “e-tintu” (pa mujedno punjenje baterijskog akumulatoratraje do mjesec dana); zbog toga je velik itežak kao pločica na kakvoj su pisali Grci,Rimljani i naše bake i djedovi; zbog togaga Amazon prodaje ispod cijene, računajućida ću kad-tad od njih početi kupovatii sadržaj za Kindle. Ali mimo svegatoga – Kindle me podsjetio na Federicada Montefeltra.U crvenoj kapi Renesansnoga vojvoduod Urbina Federica da Montefeltra(1422-1482, vladao je vojvodstvom u Marchamaod 1444) znamo s portreta Piera dellaFrancesce u firentinskoj Galeriji Uffizi:profil krupna, odlučnog čovjeka u crvenojkapi i odijelu, neobično kukasta nosa (najednom je turniru Federico izgubio desnooko, pa su mu kirurzi odstranili dionosne kosti, kod korijena, što je proširilovidno polje preostalog oka; a uvijek sedao slikati iz profila da se ne vide ožiljci sranjene strane). Osim kao slikarska tema,vojvoda Federico slavan je i sam po sebi,kao arhetipski vladar talijanske renesanse:bio je i kondotjer i pokrovitelj umjetnosti– usput, na palači u Urbinu za njega je1466-1472 radio Lucijan Vranjanin – te jedio plijena stečenog ratovanjem za tuđi (ivlastiti) račun iskoristio za stvaranje reprezentativneknjižnice, prikupivši u neštomanje od dva desetljeća (1464-1482), štokupujući, što naručujući, ali i pljačkajući –više od 900 svezaka, tako da je Federicovaknjižnica bila na glasu kao “najveća nakonvatikanske”. No njezina prava posebnostnije u veličini.Renesansni tajkun Federico, tajrenesansni tajkun, cijenio je lijepe stvari.Zato su knjige njegove knjižnice sve dojedne iznimno raskošne i elegantne, u svakompogledu, od uveza do iluminacija.Zato su, međutim, sve knjige njegove knjižnicei rukom pisane. Federico nije imaorazumijevanja za tehnološki prodor, za novotarijukoja se u drugoj polovici Quattrocentapočela širiti Italijom. Gutenbergovatiskarska preša i njezini proizvodi bili su zavojvodu od Urbina jednostavno inferiornirukopisnim knjigama koje su mogli i znalinapraviti njegovi majstori-pisari. Tiskaneknjige i tiskane stranice nisu bile dovoljnolijepe ni dovoljno raskošne, i zato su zaFederica (kao i za još neke renesansne velikaše)pojedine tekstove čak i prepisivaliiz tiskanih izdanja.Nisam Federico da Montefeltro ni ponosu ni po palači ni po knjižnici. Ali kadsam počeo istraživati svoj novi Kindle, prvomi je pao u oči njegov estetski nedostatak.Pazite, da bude jasno: jako je puno trudai promišljanja bilo uloženo u “samopredstavljanje”Kindlea kao lijepog predmeta.Sam je uređaj privlačno dizajniran, neobičnolagan i ugodan za držanje i čitanje;operativni se sustav diže i budi u djelićusekunde; zaslon se, kad nije u upotrebi, negasi, već prikazuje fantastične crno-bijelefotografije (vezane, lukavo-ironično, uz pisanjei tisak); razinu Kindleova souci de soiodlično će naznačiti e-mail koji vam stignepo kupnji, prije samog uređaja: “Get ready:Kindle is on the way” (znam da će na ovomštosu netko vjerojatno doktorirati marketing,ali za moj je ukus to malo troppo dibuono). Doduše, Federico bi preferirao jošzlata i srebra - Kindle je dostojanstvenoi asketski grafitno-crn - no nije to grm ukojem leži zec.Tijelo knjige Estetski je nedostatak,crvić u srcu svega tog dizajna, sljedeći:Kindle ima samo jedan tip slova. Taj jetip, doduše, isporučen u uobičajene dvijevarijante – onoj sa serifima, sa zavijucima,i bez njih – ali to je, tipografski, sve. Štoznači da će svih 1.400 knjiga, koliko staneu memoriju osnovnog modela, tvorećiknjižnicu gotovo dvostruko opsežniju odone Federica da Montefeltra – da će sve teknjige biti prikazane u istome slogu (nijeposve točno, jer Kindle može prikazivatii PDF datoteke, s bilo kojim tipom slova,ali PDF-ove je nešto manje ugodno čitatina Kindleu: format stranice često je većiod formata zaslona).Susret s Kindleom, uređajem koji možečitavu osobnu biblioteku spremiti u laganu,neumornu spravicu veličine lisnice ili blokaza bilješke, vrlo mi je jasno pokazao – uzsav užitak susreta s novim-i-praktičnimi-štosnim– da su knjige, one na koje samnavikao i one koje volim, neizostavno fizičkipredmeti. Te knjige imaju tijelo, teksturu,boju papira, boju tinte, vrstu slova,vrstu uveza, miris. I na sve sam to osjetljiv.Kad je tjelesnost knjige loša, ona me gotovoosobno vrijeđa (mnoštvo sam takvih“proizvoda” imao u rukama, osobito u posljednjihdvadesetak godina, osobito zaslugomhrvatskih izdavača, čak i onih nekoćuglednih; zato “luksuzni” debeli papir slakiranim premazom mrzim upravo dušmanski).S druge strane, kad je tjelesnostOK, u stanju sam knjigu nanašati uokolokao fetiš, ubod zadovoljstva izaziva sampogled na takvu knjigu. Pritom je iskustvopokazalo i da “dobro tijelo” knjige nijeisto što i “upadljiv” ili “moderan” dizajn:znaju me osvojiti posve neugledni i staromodni(ili naprosto stari) svesci, ali takvida, nekom čarolijom, dobro sjede u ruci,dobro se otvaraju i ostaju otvoreni, daju sečitati s guštom.Na vrhu špenadle Vidim sad dabih o tjelesnosti knjiga mogao propovijedatido preksutra, i vlastita me propovijed(ne slučajno) podsjeća na monologe onihfajnšmekera koji imaju arhiv čuvenih vina,ili u prste znaju, u krugu od tisuću kilometara,sve dućane i sve ljude kod kojih sedade nabaviti fino iće i piće. To je, mislim,neizbježno: dobar dio svog života proveosam čitajući knjige, one su mi profesija i onesu me oblikovale. No, istovremeno, nisambibliofil: više-manje mi je svejedno je liknjiga stara ili nova, rijetka ili ne. I posvesam svjestan da je tjelesnost knjiga luksuz,jednako kao što su luksuz – vrlo demonstrativanluksuz – bili elegantni rukopisnikodeksi Federica da Montefeltra; dobar diomojeg čitanja, i profesionalnog i onoga “zagušt”, u posljednjih se petnaestak godinaodvija na svakojakim računalima, na svimmogućim internetskim stranicama, itekakodaleko od utjelovljenosti papira i tiska.Zato bih se, u krajnjoj liniji, i sentimentalnostimogao odreći: za mene će uvijek bitivažnije što knjiga kaže nego kako izgleda.Ali držeći u ruci svoj novi Kindle, luksuznipredmet sljedeće generacije čitanja,ne samo da se, nabirući nos, osjećam izbirljivopoput Federiga da Montefeltra; prisjećamse i Waltera Benjamina i njegovihsedamdeset šest godina starih misli o auriumjetnine u doba masovnog reproduciranja.U Benjaminovo doba, obilježeno dolaskomfotografije i filma, ljudi su počeliosjećati kako stvari i događaji gube jedinstvenost,neponovljivost; s računalima iinternetom, počinjemo osjećati kako sustvari i događaji vrlo blizu tome da izgubesamu tjelesnost, samu “stvar-nost”. To nijenužno loše, ni tužno, ni zabrinjavajuće:gubeći na tjelesnosti dobivamo na kapacitetu,puno više stane u puno manje (tko jespomenuo anđele na vrhu špenadle? tko jespomenuo Vukotićev Surogat?). Samo metaj luksuz pomalo muči. Jer svako malodođe netko s briljantnom idejom da je luksuzsuvišan, da možemo i bez njega.
najave priredila: JELENA OSTOJIĆzarez, xiv /328, 16. veljače 2012. 47O supkulturamaProgram Subkulti je serija tribina,predavanja i projekcija filmovakoja se bavi određenomsupkulturom. U sklopu ovogprograma, koji je počeo u siječnjuove godine, a trajat će desetmjeseci, obradit će se deset različitihsupkultura. Svaki mjesecposvećen je jednoj temi, a umjesečni program uz predavanja,projekcije filmova i diskusije,ulaze i razgovor s akterimasupkulture te izrada plakata sazaključcima tribine. Kroz mjesecsiječanj u sklopu ovog programaobrađena je tema reggaea i duba.Raspored u narednim mjesecimaje sljedeći: veljača – LGBTIQ;ožujak – punk; travanj – grafittiart; svibanj – žonglerska kultura;lipanj – supkulture i droga; rujan– trance pleme; listopad – emo;studeni – skvoteri; prosinac – navijači.Radionice se održavaju uprostorijama AKC Medika.Mjesto podsuncemIzložba Mjesto pod suncem jeposveta Slobodana Šijana TomislavuGotovcu, ali i prikaznjihovog zajedničkog kinematografskogpromišljanja te istraživanjaživota kina. Izložba je realiziranau suradnji s kustoskimkolektivom Što, kako i za koga(WHW) i izvedbenim kolektivomBADco. Inicijalni umjetničkisusret, ideju iz kojeg nastajepostav izložbe, Šijan opisujeriječima: “Prilikom posete LosAngelesu, 2009. u septembru, napraviosam jedan foto-hommageTomu. Snimio sam bioskop FineArts na Wilshare Bulevardu, ukom je pedesetih godina XX.veka održana svetska premijeranjegovog omiljenog holivudskogfilma A Place in the Sun, rediteljaGeorgea Stevensa. Rekaosam ‘OK, hajde da napravim jedanrad, da snimim fotografijutog bioskopa, gde će se videti namarkeeju natpis: Mjesto pod suncemby Tomislav Gotovac! zatošto je Tom izmislio nešto što jenazvao ready–made film. On bina VHS presnimavao inserte izfilmova drugih autora, iz filmovakoje je voleo, za koje je smatraoda odražavaju njegovo poimanjefilma, nešto “sjajno”, kako bi onto rekao, i onda bi ispred izabranogfragmenta stavio špicu kojombi prisvojio taj insert, napisavšida je to njegov film. Zatim bi toprikazivao u Zagrebu i još ponegde.Jedan od tih ready–madefilmova bio je i Mjesto pod suncem,nastao 2000. godine. Posleje usledio i Mjesto pod suncem– dva i tako dalje... Želeo sam daTomu priredim zadovoljstvo i danapravim fotografiju bioskopau kojem je održana svetska premijerafilma A Place in the Sun,ali sa naslovom Tomovog ready–made filma na markeeju. Na tajnačin bih ostvario susret jednogumetničkog dela i njegove posledice,ali i dodir ili preklapanjedvojice filmskih stvaralaca, GeorgeaStevensa i Tomislava Gotovca,kroz taj zamišljeni susret”.Izložba se otvara 16. veljače u 18sati u Galeriji Nova, a razgovor saSlobodanom Šijanom zakazan jedan kasnije, 17. veljače, na istommjestu. Izložba se može pogledatido 24. ožujka 2012. godine.MešetarenjeljudskimpravimaU sklopu Amnesty Internationalvikenda i kampanje “Oružje podkontrolu” u petak, 17. veljače uDokukinu bit će prikazan filmMešetarenje lakim naoružanjem.Riječ je o političkom dokumentarcukoji se bavi proliferacijomručnog naoružanja u zemljamau razvoju. Amnesty Internationalzalaže se za donošenje Globalnogsporazuma o trgovinioružjem kojim bi se definiralijasni i strogi kriteriji trgovine itransfera oružja i streljiva. OvajGlobalni sporazum, čije se donošenjeočekuje tijekom 2012.u UN-u, trebao bi onemogućititrgovinu i transfer oružja i streljivau one zemlje u kojima postojiznatan rizik da će isti bitiupotrijebljeni za teška kršenjaljudskih prava. Primjer potrebeza ovakvim sporazumom jest itrenutno stanje ljudskih prava uzemljama poput Sirije, Egipta ilidrugih zemalja Bliskog istoka isjeverne Afrike – dok izražavajusolidarnost s narodima tih zemalja,neke države i dalje izvozeoružje tamošnjim vlastima i timeizravno omogućuju zločine protivčovječnosti. Nakon projekcijefilma koja počinje u 19 sati održatće se i razgovor stručnjaka zavojna i sigurnosna pitanja.Pitanjeodgovornostii utjecajadizajnaZgraf 11 u suradnji s kustoskimtandemom Ivana Meštrov i MihaelaRichter, voditeljicama edukacijskogprojekta Kustoskaplatforma, donosi jednu novinu:EduZgraf, obrazovni program ikreativnu platformu, koja će seodržavati od 15. ožujka do 5.travnja 2012. u Zagrebu u prostorimaGalerije PU (SC), Teatra&TD (SC), Galerije Ulupuh iGalerije Permanenta. EduZgrafpoziva sve zainteresirane da seprijave na natječaj za sudjelovanjena međunarodnoj studentskojizložbi naziva Krenimo odpočetka. Poziv je upućen svimnacionalnim i internacionalnimstudentima i studenticama kojise unutar svojih studijskih grupabave grafičkim dizajnom i vizualnimkomunikacijama. Naslovizložbe je parafraza međunarodnogmanifesta grafičkih dizajnera“First Things First”, objavljenog1964. godine i revidiranog 2000.godine, koji sukladno s promjenamau polju oglašavanja, grafičkogdizajna, gospodarstva i kulture,preispituje sve gorućedileme unutar struke i poziva naredefiniranje prioriteta kroz poticanjediskusije između obrazovnogsektora, dizajnerskeprakse i institucija podrške. Danaskada su grafički dizajn i vizualnekomunikacije neizostavnioblikovatelji našeg okoliša, edukacijskiproces u tom polju namećese kao jedan od bitnih prostorapropitivanja njihovih ulogai društvenih prioriteta. Komunikacijskiaspekt nepresušno jepolje eksperimenta i stvaranjanovih alata i značenja što istovremenootvara i pitanje odgovornostii utjecaja dizajna. Stogaje i namjera ovog poziva propitatinačine, forme, ciljeve projekatai realizacija nastalih unutar formativnograzdoblja dizajnera.Teme nisu striktno određene jerje upravo selekcijski i izložbeniproces prilika za istraživanje isučeljavanje s temama, pristupimai naglascima novih dizajnerskihpraksi. Radovi mogu bitirealizirani, koncipirani kaoidejna rješenja ili nastali posebnoza ovu priliku. Mogu bitiizvedeni u bilo kojem mediju iodnositi se na specifični segmentvizualnih komunikacija (ilustracija,fotografija, tipografija) iliaudio-vizualne medije. Selektiraniautori i njihovi radovi bit će,uz izložbenu prezentaciju, predstavljenina virtualnoj izložbi usklopu web stranice www.zgraf.hr te uvršteni unutar dvojezičnogkataloga Zgrafa 11. Rok za prijavuradova je do 1.3.2012. Prijavese mogu napraviti isključivopreko web stranice Zgrafa: http://www.zgraf.hr/zgraf-11/program/eduzgraf/eduzgraf-studentskaizlozba/Na naslovnojstranici:BooBooTannenbaum,Govori mi prljavestvari“Ljudski me odnosifasciniraju. Posebice odnosiunutar ljubavnih parova.Tolika količina apsurda,kompromisa, slijepe ljubavi,slijepe mržnje, očaja i ushitana jednom mjestu izuzetnome zabavlja. Ova ilustracijasvakako je posveta (da neupotrijebim onu francuskuriječ) danu zaljubljenih, kojimi je jedna od smješnijihstvari ikad.”.BooBooTannenbaumcrta, piše (obično po tomešto nacrta), šeta psa Anuškui misli si svoje. Završila jeStudij dizajna. Zaljubljivalase često, ponekad s(p)retno,ponekad nes(p)retno. Držida su ljudi neparna bića, aliim svejedno tu i tamo voliispeći pitu. Od većih životnihpostignuća ponosi se unplugkoncertom svog omiljenogbenda Burning Hell izKanade u vlastitoj dnevnojsobi..zarez, dvotjednik za kulturnai društvena zbivanjaadresa uredništvaVodnikova 17, HR-10000 Zagreb,tel: +385 1 4855 449, 4855 451fax: +385 1 4813 572e-mail: zarez@zg.htnet.hrweb: www.zarez.hruredništvo primapon–pet 10–14hnakladnikDruga strana d.o.o.za nakladnikaZoran Roško (v.d.)glavni urednikBoris Postnikovzamjenici glavnog urednikaNataša Govedić, SrećkoHorvat i Marko Pogačarizvršni urednikNenad Perkovićposlovna tajnicaDijana CepićuredništvoDario Grgić, Hana Jušić,Silva Kalčić, KatarinaLuketić, Suzana Marjanić,Trpimir Matasović, JelenaOstojić, Srećko Pulig,Zoran Roškoi Gioia–Ana UlrichdizajnIra Payer, Tina IvezićlekturaDarko Milošićprijelom i priprema za tisakDavor MilašinčićtisakTiskara Zagreb d.o.o.Tiskanje ovog broja omogućili su:Ministarstvo kultureRepublike HrvatskeUred za kulturu GradaZagreba
- Page 1 and 2: DVOTJEDNIK ZA KULTURNAI DRUŠTVENA
- Page 3: društvozarez, xiv /328, 16. velja
- Page 6: kolumnazarez, xiv /328, 16. veljač
- Page 9 and 10: Društvozarez, xiv /328, 16. velja
- Page 11 and 12: Socijalna i kulturna antropologijaz
- Page 14 and 15: Strip autori: dunja janković i cod
- Page 16 and 17: azgovorzarez, xiv /328, 16. veljač
- Page 18 and 19: Reagiranjazarez, xiv /328, 16. velj
- Page 20 and 21: TEMAT: DEMOKRACIJA U IZRAELU?zarez,
- Page 22 and 23: TEMAT: DEMOKRACIJA U IZRAELU?zarez,
- Page 24 and 25: tura) i geologije (slojevi). To se
- Page 26 and 27: CITIRANA DJELAGramsci, Antonio. Sel
- Page 28 and 29: TEMAT: DEMOKRACIJA U IZRAELU?zarez,
- Page 30 and 31: TEMAT: DEMOKRACIJA U IZRAELU?zarez,
- Page 32 and 33: RAZGOVORzarez, xiv /328, 16. velja
- Page 34 and 35: KAZALIŠTEzarez, xiv /328, 16. velj
- Page 36 and 37: Oglas zarez, xiv /328, 16. veljače
- Page 38 and 39: Knjigezarez, xiv /328, 16. veljače
- Page 40 and 41: Knjigezarez, xiv /328, 16. veljače
- Page 42 and 43: Esejzarez, xiv /328, 16. veljače 2
- Page 44 and 45: poezijazarez, xiv /328, 16. veljač
- Page 48: BOOBOO TANNENBAUM, GOVORI MI PRLJAV