Joonis 4.6.2. 20–49-aastaste põlvkonnasisene mobiilsusE<strong>esti</strong>s, %Mehed ja naised: 1990–1994Mehed ja naised: 2000–2004Mehed: 1990–1994Mehed: 2000–2004Naised: 1990–1994Naised: 2000–200450 0 50 100Langev Horisontaalne TõusevAllikas: autori arvutused E<strong>esti</strong> sotsiaaluuringu 2004 baasilTabel 4.6.2. 20–49-aastaste põlvkonnasisenemobiilsus ametigruppide järgi perioodidel1990.–1994. ja 2000.–2004., %Ametigrupp2000. aastallangevMobiilsus (ametiseisund perioodilõpus võrrelduna ametigrupigaperioodi alguses)1990–1994 2000–2004samatõusevJuhid 20 75 – 5 100 11 84 – 5 100Tippspetsialistid 10 79 5 6 100 3 89 4 4 100Keskastme spetsialistid 15 67 8 10 100 6 80 6 8 100Madalamad valgekraed 10 69 9 12 100 10 69 7 14 100Töölised 4 76 9 10 100 3 82 4 11 100Lihttöölised – 56 29 15 100 – 71 13 16 100ei töötakokkulangevAllikas: autori arvutused E<strong>esti</strong> sotsiaaluuringu 2004 baasilsamatõusevei töötakokkudevahetajate osakaal ametirühmiti üsna sarnane,varieerudes 43% keskastme spetsialistide puhul kuni52 protsendini juhtide puhul: struktuursete muutusteperioodil on enamiku tööturuseisund üsna ebakindel.Käesoleva sajandi algul (2000–2004) vahetas töökohtakõige kindlama tööturu positsiooniga – tippspetsialistide– ametigrupist vaid neljandik, ebakindlama positsioonigamadalamatest valgekraedest aga 40%.Kahe vaadeldava perioodi puhul on tegu mobiilsuseerinevate mustritega, mis iseloomustavad ka stratifikatsioonikorra muutust laiemas plaanis. Nimelt toimussajandi alguseks sotsiaalse struktuuri selline kristalliseerumine,mis iseloomustab E<strong>esti</strong> ühiskonna liikumistpigem suletud kui avatud ühiskonna suunas. Esitekspole tõusva mobiilsuse osakaal mitte kasvanud, vaidhoopiski kahanenud. Teiseks pole ametialases struktuuriskõrgemate positsioonide osakaal kasvanud (joonis4.6.1), põlvkondade vahelise mobiilsuse puhul aga kasvasstabiilsus enam just kõrgemate positsioonide puhul(tabel 4.6.2), mis osutusidki kõige püsivamateks.Enamgi, samaaegselt kahanes tõusev mobiilsusmadalamate valgekraede ja tööliste ametigruppidest(tabel 4.6.2). Selline stabiilsuse kasv just ametialasehierarhia kõrgemate astmete puhul näitab nende kinnisemaksmuutumist.Liikumine toimus hierarhias läh<strong>esti</strong>kku asuvatepositsioonide, eelkõige kahaneva osakaaluga töölisteja kasvava osakaaluga madalamate valgekraede ametigruppidevahel.Samas ei toimunud näiteks tööliste ja juhtide-tippspetsialistidevahel mingit olulist mobiilsust, positsioonidevahetamist. Ühtviisi kehtib see nii meeste kuika naiste puhul – vaid ühel-kahel protsendil kõigist1990. aastal tööturul viibinutest õnnestus tõusta töölisestjuhiks või tippspetsialistiks. Ka vastassuunalistliikumist – juhist või tippspetsialistist tööliseks – esinesväga vähe. E<strong>esti</strong>s on meeste ja naiste tööhõive ametialaseltüsna erinev, erinema kipub ka nende tööturukäitumine – n-ö üldine pilt kujuneb eripalgeliste protsessidealusel. Meeste ametialane struktuur on pigemsuletud iseloomuga, praktiliselt 60% meestest olidmuutuste alguses töölised ning jäid töölisteks ka muutustetulemit iseloomustanud 1994. aastal. Vastupidiseltmeestele ei ole naiste hõivestruktuur nii selget üheametigrupi keskne. Küll aga on naiste puhul raske rääkidatraditsioonilisest põlvkonnasisesest mobiilsusest –rohkem kui langevat või tõusvat mobiilsust esinebneil hoopiski hõivest lahkumist. Hõivest lahkumineei ole kaugeltki üheselt tõlgendatav nähtus, tähistadeskeerulisematel aegadel ja haavatavate ametigruppidepuhul pigem sundvalikut, põgenemist tööturu ebakindluseeest. Samas majanduse soodsam seis ja kindlustundekasv ühiskonnas soodustavad lastesaamist.Arvata võib, et väga sarnaste arvude taga (mõlemalperioodil loobusid töötamisest veidi üle kümnendikuperioodi algul töötanuist 20–49-aastastest naistest) oneri põhjused.Põlvkonnasisene mobiilsus jasünnikohordidÜheks eluloo ja põlvkonnasisese mobiilsuse uuringutepõhieelduseks on varemgi kinnitust leidnud arusaam,et inimeste tööalane mobiilsus on vanusetundlik, seetähendab, et kõige kõrgem mobiilsuse tase ilmneb eluteealguses, siis, kui otsitakse sobivat tööturunišši.Tegu on nii sund- kui ka vabatahtlikult intensiivsemamobiilsusega. Esiteks, paljudes ühiskondades on üle-| 86
minek haridussüsteemist tööturule riskiderohke, hariduselevastava töökoha leidmiseks kulub aega ja esinebsagedamini töökohavahetusi. Samas on noores eas sellekska enam võimalusi (puudub perekond), nii et eipruugita nõustuda iga formaalsete kriteeriumide järgijustkui sobiva tööga, vaid proovi ja katse meetodil üritatakseleida selline, mis ka meeldib. Kui aga vanemaseas ilmneb vertikaalne mobiilsus, siis enamasti langevassuunas. Seepärast on sarnaselt põlvkondadevahelisemobiilsusega oluline sünnikohortide analüüs, misvõimaldab, esiteks, võrrelda erinevate sünnikohortidemobiilsust samal ajaperioodil ja teiseks, võrrelda sünnikohorteerinevatel ajaperioodidel.Tabeli 4.6.3 andmed ongi esitatud suhestatuna ajaperioodidening sünnikohortide lõikes: analoogsedvanuserühmad on sõltuvalt perioodist esindatud erinevatesünnikohortidega. Sünnikohortide mobiilsuseanalüüs näitab, et langeva mobiilsuse puhul ei omaniivõrd tähtsust vanus ega sünnikohort, vaid hoopisteatud ajaperioodist tulenevad tegurid – milline ontööturu olukord, kuivõrd on töötaja institutsionaalseltkaitstud jne. Nii oli kõige suuremate muutuste perioodillangeva mobiilsuse risk jagunenud vanuserühmadevahel praktiliselt võrdselt, olles samas veidi kõrgemkäesoleva sajandi alguse majanduskasvu omast.Tõusva mobiilsuse puhul leiab kinnitust nii argiteadvuseslevinud kui ka teaduslikult tõestatud arusaamsuurte ühiskondlike ümberkorralduste soodsastmõjust noortele ning ka laiemalt noorusest kuiametialase ambitsioonikuse elulooperioodist – tahetja võimalusi ametiredelil tõusmiseks on noortel teistestvanusegruppidest enam. Mõlemal perioodil olitõusev mobiilsus kõrgeim noorte seas, kuid eelmiselsajandil veidi kõrgem. Samuti jagus siis soodsaid võimalusienam ka 30–39-aastastele. Et eelmise sajandilõpus osutusid noorte tõusva mobiilsuse võimalusedtavapärastest soodsamateks, seda kinnitavad kameeste ja naiste käekäiku iseloomustavad andmed(tabel 4.6.4).Samas ilmneb perioodide võrdlusest ka olukorraproblemaatilisem aspekt: langev mobiilsus kahanes(olgugi et veidi) vaid vanemate vanuserühmade puhul,tulemuseks on see, et noortel meestel näib tänapäevalriskide (langev mobiilsus) ja võimaluste (tõusevmobiilsus) suhe olema vähem soodne kui oli seda1990. aastate alguses. Muus osas ei ole meeste puhultoimunud olulisi nihkeid riskide ja võimaluste jaotusesvanusrühmade vahel, seda vaatamata vägagi erinevateleperioodidele.Naiste puhul aga ilmneb, et tänapäeval on40–49-aastastel naistel hoopis kindlam seis tööturulvõrreldes suurte muudatuste perioodiga: langevmobiilsus on oluliselt kahanenud, ka on mõnevõrravähenenud pikaks ajaks töölt kõrvale jäämise risk. Teisisõnu,kui kriitilistel aegadel toimus tööturu „kohandamine”haavatavate (sh naiste) arvelt, siis majanduskasvugaolukord muutus. Iseasi, millisteks kujunevaduue majanduskriisi tagajärjed naistele olukorras, kustööandjal on oluliselt suurem seadusnormi toetus.Tabel 4.6.3. Põlvkonnasisene mobiilsus:sünnikohordid vanuse järgi ja periooditi, %MobiilsusLangevPositsioonmuutumatuTõusevTööhõivestväljuvKokkuSünnikohort20–291990–1994 2000–2004vanusvanus30–3940–4920–291970–1979 830–391960–1969 8 51950–1959 8 51940–1949 101970–1979 711960–1969 69 8240–491950–1959 76 841940–1949 761970–1979 81960–1969 11 41950–1959 9 31940–1949 41970–1979 131960–1969 12 91950–1959 7 81940–1949 101970–1979 1001960–1969 100 1001950–1959 100 1001940–1949 100Allikas: autori arvutused E<strong>esti</strong> sotsiaaluuringu 2004 baasilTabel 4.6.4. Meeste ja naiste põlvkonnasisenemobiilsus: sünnikohordid vanuse järgi ja periooditi, %MobiilsusLangevTõusevSünnikohortPositsioonmuutumatuTööhõivestväljuvKokkuMehedNaised2000–2000–1990–19941990–199420042004vanus vanus vanus vanus20–2930–3940–4920–2930–3940–4920–2930–3940–491970–1979 7 820–291960–1969 7 4 9 630–391950–1959 6 4 10 51940–1949 8 121970–1979 78 611960–1969 74 83 64 8140–491950–1959 80 83 73 851940–1949 79 731970–1979 9 91960–1969 12 5 10 41950–1959 8 2 9 41940–1949 3 51970–1979 6 221960–1969 7 8 17 91950–1959 6 11 8 61940–1949 10 101970–1979 100 1001960–1969 100 100 100 1001950–1959 100 100 100 1001940–1949 100 100Allikas: autori arvutused E<strong>esti</strong> sotsiaaluuringu 2004 baasil87 |
- Page 5:
4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9:
SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12:
1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18:
1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20:
seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22:
21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24:
analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26:
Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28:
Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30:
Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33:
kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35:
Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37:
Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39: Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41: Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43: Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45: Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47: Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50: mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52: 3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54: tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56: Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58: madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60: Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62: on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64: trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65 and 66: Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68: nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70: Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72: samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74: ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76: 4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78: Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80: Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82: eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99: 4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101: Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103: Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105: Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107: Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109: vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111: Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113: Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115: Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117: Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119: Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121: Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123: Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125: LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127: Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129: ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131: sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133: esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135: 6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137: Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139:
Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141:
Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143:
kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145:
Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147:
Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149:
probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151:
Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153:
Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155:
Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157:
tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159:
Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161:
majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163:
Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165:
MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167:
Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169:
Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171:
Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173:
Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175:
Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177:
Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178:
Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P