E esti Inim arengu A ruanne - Eesti Koostöö Kogu
E esti Inim arengu A ruanne - Eesti Koostöö Kogu
E esti Inim arengu A ruanne - Eesti Koostöö Kogu
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ses, mis looksid kõikjal E<strong>esti</strong>s eeldused selleks, eterinevate vajadustega inimestel oleks sõltumata elukohastvõimalus täisväärtuslikul moel elada ja töötada.Muudatuste jätkusuutlikkuse tagamisel on keskseksvastutuse jaotus riigi ja regioonide vahel ehksee, kuidas riigi ülesandeid delegeeritakse regionaalseleja kohalikule otsustustasandile. Ülesannete delegeerimineeeldab regioonide finantsautonoomia suurendamist,mis annaks suuremad võimalused tulusidkujundada. Eesmärgiks peaks olema projektipõhisusevähendamine regionaalpoliitikas selliselt, et lõplikudotsused regionaalsete <strong>arengu</strong>prioriteetide osas langetataksregioonides autonoomselt, mitte valitsuses võiriiklikes rakendusasutustes.Kehtivas halduskorralduses saab riik regioonidesvastutust jagada üksnes omavalitsusüksustega.Omavalitsuste võime vastutust võtta, panustada riigiregionaalsesse <strong>arengu</strong>sse ja luua elanike vajadusirahuldavat elukeskkonda on aga E<strong>esti</strong>s teatavastiväga erinev. Selleks, et kohaliku omavalitsuse korraldusriigis tagaks kohalike avalike teenuste võrdsetaseme kõikjal E<strong>esti</strong>s, peaks kohustuslike kohalikeülesannete täitmine olema võimetekohane kõigileomavalitsustele. Omavalitsusüksuste väga erinevavõimekuse juures oma elu korraldada ja haldusülesandeidtäita oleme olukorras, kus nõrgema võimekusegaüksustele on olemasolev halduskoormus liigasuur. Halduskoormuse vähendamine tähendaks agasuurema võimekusega üksuste haldusvõime mittekasutamistja potentsiaali raiskamist. Takistatud onkohaliku omavalitsuse ülesannete laiendamine riiklikeülesannete arvelt.Kohalike omavalitsuste võimekuse ühtlustamineon kohalikule sotsiaal-majanduslikule <strong>arengu</strong>le väikseimariskiga, kui kohaliku omavalitsuse ülesandedjagada vähemalt kahte rühma – esmatasandi ülesandedja regionaalsed ülesanded. Regionaalsete ülesannetetäitmise sobivaim tasand kattub üldjoontes riigimaakondliku jaotusega. Maakonnakeskused on olulisimadigapäevaste sotsiaal-majanduslike seoste koondumispunktid.Ka paljusid olulisi avalikke teenuseid,mis kuuluvad või võiksid kuuluda kohaliku omavalitsusevastutusalasse (nt gümnaasiumi- ja kutseharidus,ühistransport, ettevõtluse ja tööturu küsimused,lõimumine) on ökonoomsem ja tõhusam korraldadamaakondlikult.Kohaliku omavalitsuse teostamine maakondlikultasandil ei tohiks tähendada linnade ja valdadekui kohaliku omavalitsuse üksuste kaotamist. Halduskorralduslikemuudatuste oluliseks tingimusekspeab olema, et ei kahjustataks kohalikke sotsiaalmajanduslikke<strong>arengu</strong>tingimusi, sh nõrgendadakohalikku liiderkonda ning elanike võimalusi kujundadaosaliselt poliitikaid. Vältida tuleb avalike teenustekättesaadavuse halvenemist elanikele ningtöökohtade struktuuri vaesestumist (avaliku sektoritöökohtade mittevajalik kontsentreeritus, mis viibkas elukoha muutusele või töötaja kompetentsi raiskamiseletööturul). Küll on aga vaja valdu ja linnukonsolideerida sel määral, et tagada esmatasandi teenusteosutamise võimekus. Nagu andmed näitavad,on suurimad sotsiaal-majandusliku <strong>arengu</strong> probleemidlinnaregioonidest välja jäävates üksustes ehk nnääremaal. Maakonnakeskuste tugevdamisel on seegaoht, et perifeeria jääbki killustatuks, mistõttu omavalitsusüksustevahelised erisused maakondade siseseltveelgi suureneksid.Regionaalset haldusvõimet saab tugevdada nii institutsionaliseeritudkoostööd tõhustades kui ka teheshaldusterritoriaalseid muudatusi, millega ühendatakselinnasid ja valdasid ning luuakse uus kohalikuomavalitsuse üksuse liik – maakond. E<strong>esti</strong> senisedkogemused omavalitsusüksuste koostöö tulemuslikkuseosas ei loo kindlust, et koostöömudelit suudetaksedukalt rakendada kõikjal E<strong>esti</strong>s. <strong>Koostöö</strong> edu sõltubliialt kohalikest liidritest, hetkevajadustest ja väliskeskkonnateguritest. Et koostöö ise nõuab piisavathaldusvõimekust, siis on kohaliku omavalitsuse esmatasandikonsolideerimine vajalik igal juhul, ka siis, kuikoostöömudelit rakendatakse kõrgemal maakondlikultasandil. Seega tuleks E<strong>esti</strong>s eelistada kahetasandilistomavalitsussüsteemi.Vastutuse jagamine regioonidega ei vabastariiki vastutusest regionaalse süsteemi kui terviku<strong>arengu</strong> ja tasakaalustatuse eest. Senine vabatahtlikkusepõhimõttel tuginev omavalitsusüksuste haldusintegratsioonipoliitika on näidanud, et ilma riigiotsustava sekkumiseta ei ole võimalik ühtlustadaomavalitsusüksuste institutsionaalset võimekust.Lisaks negatiivsetele mõjudele regionaal<strong>arengu</strong>letähendab asjade praegune seis avalike ressurssideebaratsionaalset kasutust ja suuri kulusid ühiskonnale.Kindel on ka see, et võimalik ja soovitatav haldusreformei lahenda kõiki regionaal<strong>arengu</strong> ja kohalikuelukeskkonna tasakaalustamatuse probleeme. See onvaid üks samm komplekssema ühiskonna suunas, misloob inimestele elukeskkonnas mitmekesisemaid võimalusija paremaid eeldusi eneseteostuseks erinevateslinnades ja valdades ning erinevatel regionaalseteltasanditel kodutanumast globaalkülani.Viidatud allikad1. Amin, A. (2004). An Institutionalist Perpective on RegionalEconomy Development. Reading Economic Geography2. Barca, F. (2009). An Agenda for a Reformed Cohesion Policy.A place-based approach to meeting European Union challengesand expectations. Independent Report prepared atthe request of Danuta Hübner, Commissioner for RegionalPolicy3. E<strong>esti</strong> regionaal<strong>arengu</strong> strateegia 2005–201571 |