Kaart 3.5.1. Rändesaldo kordaja E<strong>esti</strong> linnades ja valdades 2005–2008Rändesaldo 1000 elaniku kohtarohkem kui - 40 (49)- 20 kuni - 40 (55)0 kuni - 20 (63)40 kuni 0 (40)rohkem kui 40 (20)50 kmAllikas: Rahvastikuregister, StatistikaametJoonis 3.5.1. Maakondade SKT suhteline tase riigikeskmisega võrreldes ning maakonna rändesaldo2005–2008SKT elaniku kohta, % E<strong>esti</strong> keskmisestAllikas: Statistikaamet, Rahvastikuregister160%140%120%100%Lääne-VirumaaTartumaaJõgevamaa Läänemaa Hiiumaa 80%JärvamaaSaaremaa60%PõlvamaaValgamaa40%VõrumaaViljandimaa Ida-Virumaa20%PärnumaaRaplamaamaakonna rändesaldo kordajaHarjumaa2005–2008 tähendas see 800–850 selles vanuses noorelisandumist maakonna elanikkonda aastas (kaart3.5.1).Rahvastikuregistris kohaliku omavalitsuseüksuste elanike arvu muutusi kajastavate andmetesidumine sündide-surmade statistikaga võimaldabhinnata rände taset omavalitsusüksuste tasandil.2005.–2008. aasta andmete analüüs kinnitab rändesuunatust teistest maakondadest Harjumaale. Selgeltilmneb ka suuremate linnade nagu Tallinna, Tartuja Pärnu lähivaldade atraktiivsus elukeskkonnana(kaart 3.5.1).Vaadeldes elanike summaarset rändekäitumist jamaakondade SKT suhtelist taset ühisel väljal (joonis3.5.1), ilmneb seos elanike elukeskkonna eelistuste jaregioonide sotsiaal-majandusliku <strong>arengu</strong> vahel. Kõigeselgem rajajoon on seejuures näha ühelt poolt Harjumaaja teiselt poolt muu E<strong>esti</strong> vahel. Oluliselt nõrgemalteristuvad teistest maakondadest veel Tartumaaja Pärnumaa, kus riigi keskmisele tasemele lähedasemsotsiaalmajanduslik areng on loonud võimaluseelanikkonna arvu vähenemist pidurdada. See on agamuude tegurite kõrval tähtis regiooni sisemise <strong>arengu</strong>võimesäilimise jaoks. Raplamaa puhul on stabiilsuselanike arvus saavutatud suures osas tänu Harjumaalähedusele. Ülejäänud E<strong>esti</strong> maakonnad võib jaotadakahte rühma, lähtudes rände negatiivsest mõjust rahvastikusituatsioonile.Kuivõrd vaatluse all on vaidlähiminevik, siis tuleb arvesse võtta, et rändesaldokordaja väärtused peegeldavad muuhulgas ka eelnevateperioodide juba toimud rände mõju maakonnarahvastikustruktuurile. Väljaränne maakondadest eiole toimunud üheaegselt ning maakonnad asuvad erinevatestsüklifaasides.Kokkuvõtvalt osundavad nii regionaal<strong>arengu</strong>sotsiaal-majanduslik ja institutsionaalne tasakaalustamatusning regionaalpoliitika piiratud tõhusus kuika regionaal<strong>arengu</strong> taakaalustamatust veelgi süvendavinimeste rändekäitumine, et on küpsenud vajadussellisteks muudatusteks E<strong>esti</strong> riigielu korraldu-| 70
ses, mis looksid kõikjal E<strong>esti</strong>s eeldused selleks, eterinevate vajadustega inimestel oleks sõltumata elukohastvõimalus täisväärtuslikul moel elada ja töötada.Muudatuste jätkusuutlikkuse tagamisel on keskseksvastutuse jaotus riigi ja regioonide vahel ehksee, kuidas riigi ülesandeid delegeeritakse regionaalseleja kohalikule otsustustasandile. Ülesannete delegeerimineeeldab regioonide finantsautonoomia suurendamist,mis annaks suuremad võimalused tulusidkujundada. Eesmärgiks peaks olema projektipõhisusevähendamine regionaalpoliitikas selliselt, et lõplikudotsused regionaalsete <strong>arengu</strong>prioriteetide osas langetataksregioonides autonoomselt, mitte valitsuses võiriiklikes rakendusasutustes.Kehtivas halduskorralduses saab riik regioonidesvastutust jagada üksnes omavalitsusüksustega.Omavalitsuste võime vastutust võtta, panustada riigiregionaalsesse <strong>arengu</strong>sse ja luua elanike vajadusirahuldavat elukeskkonda on aga E<strong>esti</strong>s teatavastiväga erinev. Selleks, et kohaliku omavalitsuse korraldusriigis tagaks kohalike avalike teenuste võrdsetaseme kõikjal E<strong>esti</strong>s, peaks kohustuslike kohalikeülesannete täitmine olema võimetekohane kõigileomavalitsustele. Omavalitsusüksuste väga erinevavõimekuse juures oma elu korraldada ja haldusülesandeidtäita oleme olukorras, kus nõrgema võimekusegaüksustele on olemasolev halduskoormus liigasuur. Halduskoormuse vähendamine tähendaks agasuurema võimekusega üksuste haldusvõime mittekasutamistja potentsiaali raiskamist. Takistatud onkohaliku omavalitsuse ülesannete laiendamine riiklikeülesannete arvelt.Kohalike omavalitsuste võimekuse ühtlustamineon kohalikule sotsiaal-majanduslikule <strong>arengu</strong>le väikseimariskiga, kui kohaliku omavalitsuse ülesandedjagada vähemalt kahte rühma – esmatasandi ülesandedja regionaalsed ülesanded. Regionaalsete ülesannetetäitmise sobivaim tasand kattub üldjoontes riigimaakondliku jaotusega. Maakonnakeskused on olulisimadigapäevaste sotsiaal-majanduslike seoste koondumispunktid.Ka paljusid olulisi avalikke teenuseid,mis kuuluvad või võiksid kuuluda kohaliku omavalitsusevastutusalasse (nt gümnaasiumi- ja kutseharidus,ühistransport, ettevõtluse ja tööturu küsimused,lõimumine) on ökonoomsem ja tõhusam korraldadamaakondlikult.Kohaliku omavalitsuse teostamine maakondlikultasandil ei tohiks tähendada linnade ja valdadekui kohaliku omavalitsuse üksuste kaotamist. Halduskorralduslikemuudatuste oluliseks tingimusekspeab olema, et ei kahjustataks kohalikke sotsiaalmajanduslikke<strong>arengu</strong>tingimusi, sh nõrgendadakohalikku liiderkonda ning elanike võimalusi kujundadaosaliselt poliitikaid. Vältida tuleb avalike teenustekättesaadavuse halvenemist elanikele ningtöökohtade struktuuri vaesestumist (avaliku sektoritöökohtade mittevajalik kontsentreeritus, mis viibkas elukoha muutusele või töötaja kompetentsi raiskamiseletööturul). Küll on aga vaja valdu ja linnukonsolideerida sel määral, et tagada esmatasandi teenusteosutamise võimekus. Nagu andmed näitavad,on suurimad sotsiaal-majandusliku <strong>arengu</strong> probleemidlinnaregioonidest välja jäävates üksustes ehk nnääremaal. Maakonnakeskuste tugevdamisel on seegaoht, et perifeeria jääbki killustatuks, mistõttu omavalitsusüksustevahelised erisused maakondade siseseltveelgi suureneksid.Regionaalset haldusvõimet saab tugevdada nii institutsionaliseeritudkoostööd tõhustades kui ka teheshaldusterritoriaalseid muudatusi, millega ühendatakselinnasid ja valdasid ning luuakse uus kohalikuomavalitsuse üksuse liik – maakond. E<strong>esti</strong> senisedkogemused omavalitsusüksuste koostöö tulemuslikkuseosas ei loo kindlust, et koostöömudelit suudetaksedukalt rakendada kõikjal E<strong>esti</strong>s. <strong>Koostöö</strong> edu sõltubliialt kohalikest liidritest, hetkevajadustest ja väliskeskkonnateguritest. Et koostöö ise nõuab piisavathaldusvõimekust, siis on kohaliku omavalitsuse esmatasandikonsolideerimine vajalik igal juhul, ka siis, kuikoostöömudelit rakendatakse kõrgemal maakondlikultasandil. Seega tuleks E<strong>esti</strong>s eelistada kahetasandilistomavalitsussüsteemi.Vastutuse jagamine regioonidega ei vabastariiki vastutusest regionaalse süsteemi kui terviku<strong>arengu</strong> ja tasakaalustatuse eest. Senine vabatahtlikkusepõhimõttel tuginev omavalitsusüksuste haldusintegratsioonipoliitika on näidanud, et ilma riigiotsustava sekkumiseta ei ole võimalik ühtlustadaomavalitsusüksuste institutsionaalset võimekust.Lisaks negatiivsetele mõjudele regionaal<strong>arengu</strong>letähendab asjade praegune seis avalike ressurssideebaratsionaalset kasutust ja suuri kulusid ühiskonnale.Kindel on ka see, et võimalik ja soovitatav haldusreformei lahenda kõiki regionaal<strong>arengu</strong> ja kohalikuelukeskkonna tasakaalustamatuse probleeme. See onvaid üks samm komplekssema ühiskonna suunas, misloob inimestele elukeskkonnas mitmekesisemaid võimalusija paremaid eeldusi eneseteostuseks erinevateslinnades ja valdades ning erinevatel regionaalseteltasanditel kodutanumast globaalkülani.Viidatud allikad1. Amin, A. (2004). An Institutionalist Perpective on RegionalEconomy Development. Reading Economic Geography2. Barca, F. (2009). An Agenda for a Reformed Cohesion Policy.A place-based approach to meeting European Union challengesand expectations. Independent Report prepared atthe request of Danuta Hübner, Commissioner for RegionalPolicy3. E<strong>esti</strong> regionaal<strong>arengu</strong> strateegia 2005–201571 |
- Page 5:
4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9:
SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12:
1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18:
1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20:
seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22: 21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24: analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26: Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28: Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30: Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33: kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35: Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37: Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39: Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41: Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43: Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45: Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47: Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50: mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52: 3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54: tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56: Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58: madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60: Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62: on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64: trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65 and 66: Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68: nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70: Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71: samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 75 and 76: 4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78: Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80: Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82: eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99: 4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101: Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103: Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105: Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107: Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109: vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111: Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113: Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115: Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117: Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119: Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121: Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123:
Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125:
LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127:
Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129:
ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131:
sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133:
esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135:
6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137:
Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139:
Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141:
Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143:
kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145:
Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147:
Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149:
probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151:
Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153:
Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155:
Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157:
tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159:
Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161:
majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163:
Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165:
MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167:
Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169:
Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171:
Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173:
Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175:
Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177:
Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178:
Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P