Joonis 3.4.1. Tulumaksu osakaal kohaliku eelarvetuludes, omavalitsusüksuste suurusrühmad, %6050403020100Joonis 3.4.2. Riigieelarve investeeringutoetuste ningsihtasutuste ja fondide eraldiste osakaal kohalikeseelarvetes1210864206543210200320080...9990...9990...9991000...19991000...19991000...19992000...2999Allikas: RahandusministeeriumAllikas: RahandusministeeriumRiigieelarve investeeringutoetused2000...29993000...39994000...4999Sihtasutuste ja fondide toetused2000...29993000...39993000...39994000...49994000...49992003200820032008Et saavutada teist eesmärki, näeb strateegia olulisepõhimehhanismina sihipärast eelarvepoliitikat, shtõukefondide vahendite kasutamist.Riiklik struktuurivahendite kasutamise strateegia(2007–2013) taotleb „regionaalselt tasakaalustatudmajanduskasvu” kõigil regionaalsetel tasanditel,mis strateegia mõistes sisaldavad järgmisi üksusi:5000...99995000...99995000...999910 000...14 99910 000...14 99910 000...14 99915 000...19 99915 000...19 99915 000...19 99920 000...20 000...20 000...„paikkond, vald, valdadevaheline regioon, maakond,NUTS 3, maapiirkond, linnapiirkond, loodusspetsiifilineregioon, kultuurispetsiifiline regioon, tööjõuareaaljms”. See on põhimõtteliselt kooskõlas regionaal<strong>arengu</strong>strateegias sisalduvate arusaamistega.Strateegia 5. prioriteet „Piirkondade terviklik ja tasakaalustudareng” on aga suunatud toetama siiski oluliseltkitsamat poliitikat. Selle „tegevuste subjektidekson eeskätt kohaliku omavalitsuse üksused ja kohalikuelukeskkonna <strong>arengu</strong>sse panustavad mittetulundusühingudning muud organisatsioonid, aga samutipiirkonna <strong>arengu</strong> seisukohast olulisi objekte valdavadriigiasutused” ning toetused on mõeldud suures osasehitatud keskkonna, „objektide” arendamisele.Suurem haldusvõimekus, mis on strateegia 6. prioriteediks,loodetakse maakondades, linnades ja valdadessaavutada ilma oluliste muudatusteta halduskorralduslikening valitsemissektori ülesannete jaotusesja finantssuhetes. Igal juhul ei peeta kirjapandus haldusreformimajandus<strong>arengu</strong> regionaalse tasakaalusaavutamise eelduseks.Regionaalpoliitilisi strateegilisi otsuseid sisaldabka mitu teist riiklikku <strong>arengu</strong>kava. Näiteks on tugevregionaalne mõõde kutseharidussüsteemi, transpordija haiglavõrgu <strong>arengu</strong>kavadel. Samas puudub see sisuliseltE<strong>esti</strong> Lissaboni strateegia rakendamise tegevuskavas,piirdudes õpetajate lähtetoetusele regionaalsetepiirangute seadmisega. E<strong>esti</strong> konkurentsivõime <strong>arengu</strong>kavason regionaalpoliitiline dimensioon kajastatudkahes aspektis – kavas „arendada välja piirkondlikudvaldkondlikult spetsialiseerunud kompetentsikeskusedväljaspool Tallinna ja Tartut” ning „kogu E<strong>esti</strong>tkatva kiire interneti võrgustiku väljaarendamine maapiirkondadeelanikkonnale ning ettevõtlusele vajaliketeenuste loomiseks ja pakkumiseks”. E<strong>esti</strong> välisinvesteeringuteja ekspordi tegevuskava 2009–2011 kirjeldabühe olulise algatusena regionaalsete ekspordiinkubaatoritepilootprojekti elluviimist, kuid regioonideall mõeldakse siin teisi riike ja nende rühmi. Samutiavaldatakse strateegias seisukoht, et E<strong>esti</strong>le piisabkahest suurest tööstusalast.Spetsiifilise normatiivse perspektiivi regionaal<strong>arengu</strong>lepakuvad maakonnaplaneeringute sotsiaalseinfrastruktuuri teemaplaneeringud, mis keskenduvadomavalitsusüksuste tasandist madalamale kodukantidetasandile. Planeeringutes kirjeldatakse inimeseelukeskkonna seisukohast oluliste põhiteenuste olemasolevatja soovitavat paiknemist, sidumata samas<strong>arengu</strong>vajaduste täitmist ühegi konkreetse institutsionaalsestruktuuriga ega ka rahaliste vahenditega.Regionaalpoliitika riigieelarvepoliitikasRiigieelarve struktuuris regionaalset dimensioonieriti oluliseks ei peeta ning valitsussektori finantsidejaotuse küsimused otsustatakse valitsemisala <strong>arengu</strong>kavadeja nendest lähtuvate tegevuskavade tasemel.E<strong>esti</strong> regionaalses süsteemis riigi kõrval ainsanateatavat finantsautonoomiat omavate regioo-| 64
nide, kohaliku omavalitsuse üksuste tulud on ajavahemikus2003–2008 kasvanud ligi kahekordselt – 11,7miljardilt 22,7 miljardini. Tulude absoluutmahtudeerinevus omavalitsusüksuste vahel on 5000-kordne –Tallinna 7,1 miljardist kuni Piirissaare valla 1,4 miljonikroonini. Linnade ja valdade eelarvetulud elanikukohta erinevad „vaid” kuni viis korda. 2008. aastaloli minimaalne eelarvetulude tase Kasepää vallal(10 000 krooni elaniku kohta) ja maksimaalne Mäetagusevallal (47 000 krooni). Valdava osa (2008. aastal85%) omavalitsusüksuste tulude tase elaniku kohta eierine siiski üle kahe korra, jäädes 10 000–20 000 kroonivahele elaniku kohta. Seejuures ei ole kõrgema suhtelisetulude tasemega mitte suurimate elanike sissetulekutegaomavalitsused, vaid need üksused, mis on saanudvastaval aastal riigilt (investeeringu)toetusi. Üldistatultsaabki väita, et E<strong>esti</strong> riigi kohalike eelarvete poliitika onoma iseloomult tulusid tasandav (Haljaste et al. 2007).Kohalike eelarvete tulude struktuuris võib aastatel2003–2008 täheldada positiivset suundumust omatuludeosakaalu kasvu suunas. Tulumaksu osakaal kohalikeeelarvete tuludes on tõusnud 42%-lt 2003. aastal50%-ni 2008. aastal. Tulumaksu suurim osakaal onSaue valla 2008. aasta eelarves (77%), väikseimad Illukaja Mäetaguse vallas (13%). Tulumaksu osakaalu sõltuvusomavalitsusüksuste elanike arvust on mõõdukas –vahe erineva suurusega omavalitsuste rühmade vahelon 16 protsendipunkti (joonis 3.4.1). Kõigis rühmadeson toimunud tulumaksutulude osakaalu kasv 10–20protsendipunkti ulatuses ning täheldada võib süsteemisisestühtlustumist tulubaasis olulisima omatuludeallika osas. 2003. ja 2008. aasta võrdluses on rühmadevahed nelja protsendipunkti võrra vähenenud.Omavalitsusüksuste keskmisena varieerub tulumaksuosakaal maakondlikult Harjumaa 60%-lt kuniVõrumaa 29%-ni. Ilmneb selge regionaalne erinevusühelt poolt Harjumaa ja teistelt poolt ülejäänud maakondadevahel, kus omavalitsuste keskmine tulumaksuosakaal eelarves ei ületa 46%. Maakondlikuderisused on aastail 2003–2008 säilinud.Tulumaksu osakaalu tõusust hoolimata on riigitoetuste roll enamikes kohalikes eelarvetes siiski jätkuvaltsuur. Riigi toetuste maksimaalne osakaal kohalikuseelarves küünib 81%-ni (Piirisaare vald). Kuivälja jätta omavalitsusüksused, kus põhilised tuludpärinevad keskkonnatasudest, siis on väikseim riigitoetuste osakaal Tallinna lähivaldades – neist madalaimHarku ja Saue vallal (13%). 71 omavalitsusüksuseeelarves moodustasid riigi toetused vähemasti pooletuludest ning vaid 24 üksusel jäi see alla veerandi.Võib täheldada üldtendentsi, et väikestes ja linnaregioonidestvälja jäävates omavalitsustes on toetusteosakaal suurem ja seega kohalik finantsautonoomiaväiksem, kuid erinevused rühmade vahel jäävad siiski10–15 protsendipunkti piiresse.Omavalitsusüksuste eelarvetulude süsteemsekstasandamiseks loodud tasandusfondi (nn lõige 1) toetusteosakaal omavalitsuste eelarvetes kokku oli 2008.aastal vaid 6% ning see on langenud võrrelduna 2003.Joonis 3.4.3. Riigieelarve investeeringutoetuste ningsihtasutuste ja fondide eraldiste osakaal kohalikes eelarvetes,2003–2008investeeringud (tuh. krooni)toetused (tuh. krooni)800 000700 000600 000500 000400 000300 000200 000100 0000250 000200 000150 000100 00050 0000HarjumaaAllikas: RahandusministeeriumRiigieelarve investeeringutoetusedRiigieelarve investeeringudHarjumaaIda-VirumaaPärnumaaPärnumaaIda-VirumaaTartumaaSihtasutuste ja fondide toetusedTartumaaViljandimaaValgamaaLääne-VirumaaViljandimaaSaaremaaValgamaaTulud fondide ja SA toetustestJõgevamaaPõlvamaaRaplamaaVõrumaaJärvamaaLäänemaaHiiumaaInvesteeringud elaniku kohtaToetused elaniku kohtaTabel 3.4.1. Struktuurifondide 2004–2006eraldiste maakondlik jaotus (ilma üleriigiliste jamaakondadevaheliste projektideta)MaakondEL-iosalusLääne-VirumaaRaplamaaPõlvamaaLäänemaaSaaremaaVõrumaaJõgevamaaJärvamaaVõetud kohustusedE<strong>esti</strong>avalikusektoriosalusE<strong>esti</strong> erasektoriosalusHiiumaa8000700060005000400030002000100006000500040003000200010000krooni elaniku kohtakrooni elaniku kohtaKokku ElanikeosakaalHarju maakond 23% 20% 21% 21% 40%Hiiu maakond 1% 2% 1% 1% 1%Ida-Viru maakond 10% 8% 4% 8% 13%Jõgeva maakond 6% 4% 6% 5% 3%Järva maakond 4% 3% 5% 4% 3%Lääne maakond 3% 3% 4% 4% 2%Lääne-Viru maakond 4% 5% 9% 6% 5%Põlva maakond 3% 3% 6% 4% 2%Pärnu maakond 6% 5% 6% 6% 7%Rapla maakond 2% 2% 3% 2% 3%Saare maakond 7% 7% 6% 7% 3%Tartu maakond 19% 23% 16% 19% 11%Valga maakond 3% 3% 4% 3% 3%Viljandi maakond 5% 9% 5% 6% 4%Võru maakond 4% 4% 3% 4% 3%Kokku 100% 100% 100% 100% 100%Allikas: EAS 16.11.2009 seisuga65 |
- Page 5:
4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9:
SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12:
1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18: 1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20: seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22: 21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24: analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26: Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28: Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30: Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33: kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35: Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37: Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39: Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41: Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43: Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45: Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47: Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50: mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52: 3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54: tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56: Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58: madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60: Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62: on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64: trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65: Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 69 and 70: Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72: samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74: ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76: 4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78: Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80: Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82: eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99: 4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101: Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103: Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105: Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107: Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109: vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111: Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113: Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115: Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117:
Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119:
Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121:
Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123:
Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125:
LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127:
Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129:
ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131:
sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133:
esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135:
6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137:
Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139:
Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141:
Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143:
kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145:
Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147:
Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149:
probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151:
Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153:
Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155:
Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157:
tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159:
Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161:
majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163:
Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165:
MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167:
Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169:
Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171:
Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173:
Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175:
Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177:
Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178:
Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P