Joonis 3.3.3. Kohaliku omavalitsuse osakaal valitsussektorikuludes 2008. aastal706050403020100Allikas: EurostatJoonis 3.3.4. Komplekteeritud kohtade arv kohalikuomavalitsuse asutustes (31.01.2008)60050040030020010000...9991000...19992000...29993000...39992008 Muutus 2005–2008Allikas: Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklik register4000...499925%MaltaKüprosKreekaLuksemburgPortugalBelgiaAustriaSlovakkiaHispaaniaSaksamaaIirimaaBulgaariaSloveeniaPrantsusmaaUngariIslandŠveitsEL-27LeeduTšehhiRumeeniaE<strong>esti</strong>SuurbritanniaLätiItaaliaPoolaNorraHollandSoomeRootsiTaani5000...9999120%100%80%60%40%20%Regionaalse <strong>arengu</strong> seisukohast väga olulisi institutsionaalsetiheduse erisusi maakondade vahel looblisaks valitsusasutustele ka avalik-õiguslike ülikoolideja nende kolledžite paiknemine. Ülikoolide koondumineTartusse ja Tallinnasse omab suurt mõju kogupiirkondlikule <strong>arengu</strong>le nii avalike rahaliste ressursside,tööhõive, elanikkonna vanuselise ja hariduslikukoosseisu kui ka kõrgtehnoloogilise ettevõtluse ja loomemajanduse<strong>arengu</strong>potentsiaali lõikes. Mõningasttasakaalustavat mõju pakuvad ülikoolide kolledžid teistesmaakondades, aga ka riigikoolide ja riiklike kutsehariduskeskustevõrgustik. Viimase osas on praegusekspeaaegu lõpule jõutud ümberkorraldustega, mis jätabigasse maakonda vähemalt ühe kutsekooli.Erinevused kohalikuomavalitsuse teostamisesKohaliku omavalitsuse sektori üldist tähtsust institutsionaalsekeskkonna kujundajana kirjeldab selleosakaal SKT-s ja valitsussektori kuludes. E<strong>esti</strong> kohalikuomavalitsuse sektori kulude osakaal valitsussektorisoli 2008. aastal 28%, millega ollakse Eurostati10 000...14 99928%15 000...19 99920 000...0%andmetel Euroopa riikide võrdluses 10. kohal (joonis3.3.3). Kohaliku omavalitsuse sektori osakaal valitsussektorikuludes on alates 2001. aastast stabiilselt püsinud27–29%. Euroopa Liidus tervikuna on toimunudmõningane kohaliku omavalitsuse sektori osakaalukasv valitsussektori kuludes – 1 protsendipunkti ulatusesviimasel viiel aastal. Kohalike omavalitsuste osakaalvalitsussektori kuludes varieerub Euroopas oluliseltenam kui valitsussektori kulude osakaal SKT-s– Malta 1%-st kuni Taani 64%-ni. See peegeldab avalikusektori ülesannete väga erinevat jaotust kohalikuja riigi tasandi vahel Euroopas.E<strong>esti</strong>s on kohaliku omavalitsuse kohustuslikestülesannetest olulisemad üld- ja alusharidusasutusteülalpidamine, sotsiaalhoolekandeteenused, ühistransport,kohalike teede korrashoid, vaba aja võimalusteloomine, ehitus- ja planeerimistegevuse korraldamine,vee- ja prügimajandus, heakord. Kohaliku omavalitsusekohustuslikud ülesanded on püsinud üsnamuutumatult viimase kümnendi jooksul, lisandunudon üksikuid ülesandeid, samuti on mõni ära võetud(noorsootöö ja spordi valdkonnas).Kohaliku omavalitsuse kohustuslike ülesannetehulka ei kuulu ettevõtluse ja tööhõivega seotud küsimused.Vabatahtlike, kohalikest vajadustest lisanduvateülesannete täitmine toimub E<strong>esti</strong> linnades javaldades vastavalt võimalustele, kohalikule kompetentsuseleja poliitilistele valikutele. Eelkõige väiksemadüksused sõltuvad ettevõtlust, tööhõivet ja laiemaltregionaalset sotsiaal-majanduslikku <strong>arengu</strong>tedendavate teenuste osas riigiasutuste regionaalseteststruktuuridest (töötukassa bürood, maavalitsused),aga ka üleriigilistest rakendusasutustest (EAS, KIK,PRIA, Innove) ning koostöö- ja arendusstruktuuridest(maakondlikud omavalitsusliidud, arenduskeskused).Kohaliku omavalitsuse majandusüksuste maakondlikjaotus on Statistikaameti andmete põhjal oluliselttasakaalustatum kui riigisektori üksustel. Absoluutarvudesei ületa maakondade vahelised erisusedkümmet korda. Väiksema elanike arvuga maakondadeson omavalitsussektori suhteline tihedus elanikukohta kaks-kolm korda suurem. Munitsipaalasutusteja -ühingute arv E<strong>esti</strong> omavalitsusüksustes varieerub2008. aasta seisuga kolmest kuni 305-ni ning on selgeltseotud üksuse suurusega.Omavalitsusüksuste ühiselt loodud institutsioonidon teatud määral mastaabierinevusi tasakaalustava võimega.Igas maakonnas on maakondlikud omavalitsusliidudning omavalitsusliitude loodud maakondlikud arenduskeskused.Erinevaid avalikke teenuseid osutavaidomavalitsusüksuste ühisettevõtteid, sihtasutusi ja mittetulundusühinguidoli E<strong>esti</strong>s 2008. aasta lõpu seisuga 77.Ilmekalt näitab omavalitsussektori institutsionaal-setiheduse regionaalseid erinevusi töötajate arvumitmesajakordne vahe omavalitsusüksustes. Riigi- jakohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri andmeteloli 2008. aasta seisuga Tallinnas komplekteeritud1691 ametikohta, Piirisaare, Torgu ja Vormsi vallasaga 4,5 ametikohta. Väiksemates üksustes on keskpikas| 60
trendis ametikohtade arv pigem kasvanud, suurematespüsinud stabiilsena või isegi kahanenud (joonis 3.3.4).Kohaliku omavalitsuse põhiteenusedlinnades ja valdadesElanike jaoks avaldub kohaliku omavalitsuse üksuste institutsionaalsetiheduse erisused kõige otsesemalt üksustepoolt pakutavate teenuste kvaliteedis ja kättesaadavuses(vt Sepp 2008; Sepp, Noorkõiv 2009; Sepp et al. 2009).HaridusE<strong>esti</strong>s on 2008. aasta seisuga 101 omavalitsusüksust,milles on võimalik omandada gümnaasiumiharidust(joonis 3.3.5). Nende hulka kuuluvad kõik maakonnakeskused.Veel 94 omavalitsuses tegutseb põhikool.Põhikoolita valdasid on 28 ning ilma ühegi koolita neli.Üle 5000 elanikuga omavalitsusüksustes on valdavasenamikus gümnaasium olemas, seevastu alla 2000 elanikugaomavalitsusüksustes üldjuhul gümnaasiumit eiole ning mitmes puudub ka põhikool. Nendes keskmisesuurusega omavalitsusüksustes, kus elab 2000–5000 elanikku,on gümnaasium ligi kahel kolmandikul, kusjuureselanike arvu täpsem suurus gümnaasiumi olemasoluvõi puudumist ei mõjuta. Valdav osa omavalitsusi, milleloma põhikool puudub, on elanike arvuga alla 2000 inimese.Algharidus on E<strong>esti</strong> omavalitsusüksustest halvastikättesaadav üksnes Piirissaare vallas, sest muudel juhtudel,kus omavalitsuses kool puudub, on tegu suuremateüksuste vahetus läheduses paiknevate valdadega.Linnaregioonide keskustes on kõigis üsna loomulikultgümnaasiumitasemel üldharidus kohapeal kättesaadav.Nii linnaregiooni keskuste mõjualas asuvatestkui ka perifeersetest omavalitsusüksustest poolteson noortel võimalik saada ka gümnaasiumiharidust,pooltes vaid põhiharidus. Oma põhikool puudub agaviies linnaregiooni keskuse mõjualal asuvas omavalitsusesja tervelt kahekümne kolmes linnaregioonidestväljapoole jäävas vallas.Seega on üldhariduskoolide kättesaadavus E<strong>esti</strong>maakondades ja omavalitsusüksustes territoriaalsesmõttes hea või isegi väga hea. Hoopis teine küsimus onväiksemate keskuste gümnaasiumites pakutavate valikuvõimalusteulatus ja kvaliteet, koolivõrgu ja selles pakutavatekonkreetsete haridusteenuste vastavus õpilaste japerede soovidele ning samuti õpilastele loodud tingimusedvalitud koolis õppimiseks (ühistransport jm) selliselt,et perede elukvaliteet muus osas ei kannataks. Miinimumeesmärgikspeaks olema vähemalt ühe üleriigiliseltkonkurentsivõimelise gümnaasiumi olemasolu maakonnasning võimaluste loomine igas maakonna omavalitsusüksuseselavale õpilasele sellises koolis õppida.Regioonide sotsiaal-majanduslikule <strong>arengu</strong>le ebasoodsamõjuga on ka gümnaasiumihariduse ja kutsehariduseinstitutsionaalne lahutatus kohaliku omavalitsuseja riigi vahel. Seetõttu on takistatud ühtseteregionaalsete haridusvõrkude kujundamine ja arenda-Joonis 3.3.5. Gümnaasiumi ja põhikooli olemasoluomavalitsusüksustes, 200810090807060504030201000...9991000...19992000...29993000...3999Gümnaasium Põhikool Gümnaasium või põhikool puuduvadAllikas: EHISJoonis 3.3.6. Vaba aja teenuse mitmekesisus ja kuludkohalikust eelarvest765432100...9991000...19992000...29993000...3999mine. Seda enam, et ka rakenduskõrghariduse korraldamisel,mis on regionaalse edukuse üks olulisemaidmõjutajaid nii noorte rände, töökohtade kui ka intellektuaalsekontsentratsiooni loojana, jäävad kohalikuomavalitsuse organid paratamatult tagaplaanile.Vaba aeg<strong>Inim</strong>este elukeskkonna kvaliteeti määravad oluliseltka vaba aja veetmise võimalused. Kohaliku omavalitsuseasutused ja ühingud ei ole kindlasti mitte ainsadvaba aja teenuste osutajad, kuid eriti väiksemates omavalitsusüksusteson nad vägagi tähtsad. Hinnates vabaaja teenuste mitmekesisust kohalike munitsipaalasutusteja -ühingute tegevusvaldkondade alusel 14 selgub,et suurema elanike arvuga omavalitsustes osutataksevaba aja teenuseid kaks-kolm korda mitmekesisemalt.Kohalike eelarvete võrdlus lubab arvata, et omavalitsusednäevad sageli just vaba aja valdkonnas kohtakulude kokkuhoidmiseks.4000...4999Allikas: RKOVRR, Saldoandmike infosüsteem, Rahandusministeerium4000...49995000...99995000...9999Teenuse mitmekesisus 2008Vaba aja valdkonna kulud elaniku kohta 2005–200810 000...14 99910 000...14 99915 000...19 99915 000...19 99920 000...20 000...30002500200015001000500014Hinnati muusika- või kunstikooli, spordikooli, kultuuriasutuse, muuseumi, noorsooasutuse, raamatukogu ja spordikeskuse olemasoluasutuse või ühinguna.61 |
- Page 5:
4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9:
SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12: 1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18: 1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20: seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22: 21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24: analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26: Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28: Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30: Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33: kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35: Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37: Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39: Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41: Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43: Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45: Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47: Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50: mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52: 3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54: tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56: Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58: madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60: Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61: on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 65 and 66: Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68: nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70: Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72: samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74: ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76: 4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78: Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80: Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82: eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99: 4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101: Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103: Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105: Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107: Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109: vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111: Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113:
Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115:
Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117:
Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119:
Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121:
Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123:
Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125:
LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127:
Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129:
ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131:
sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133:
esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135:
6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137:
Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139:
Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141:
Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143:
kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145:
Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147:
Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149:
probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151:
Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153:
Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155:
Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157:
tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159:
Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161:
majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163:
Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165:
MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167:
Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169:
Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171:
Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173:
Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175:
Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177:
Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178:
Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P