Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõjud ja nenderahaline väärtus E<strong>esti</strong> linnades (aasta kohta)LinnVarasedsurmajuhud, arvarv10 5 elkohtaOodatava eluealühenemine, aastatHospitaliseerimine,arvKaotatud eluaastaterahaline väärtus(mln krooni)Hospitaliseerimisekulu (mln krooni)Tallinn 296 3859 987 0,64 275 2672 8,6Tartu 64 879 869 0,68 129 609 3,8Kaotatud eluaastadKohtla-Järve18 257 556 0,35 35 178 1,0Narva 38 534 780 0,51 65 370 1,9Pärnu 47 546 1202 0,95 65 378 1,9Kokku 463 6075 569 4207 17,2Allikad: Orru 2007; 2008Joonis 2.6.7. Välisõhu saastatuse tõttu kaotatud eluaastadTallinna asumites ühel aastalLegendKaotatud eluaastadÜhik: eluaastad asumisF0.01 - 7.427.42 - 23.6623.66 - 55.9355.93 - 96.5596.55 - 171.45171.45 - 310.63310.63 - 648.79Tiskre0 0,5 1 2 3Allikas: Orru 2007KopliMaarjamäeKarjamaaKuristikuSitsiPaevälja KatleriKakumäePelguranna KalamajaLoopealseKadriorgTondirabaMustakiviSadamaLaagnaVismeistriPelgulinnKurepõlluÕismäeRoccaVanalinn RauaMerimetsa Kelmiküla Kompassi UuslinnSüdalinnPaeal MareKassisaba Maakri TorupilliSibulakülaTõnismäe KeldrimäeHaabersti MustjõeTatari SikupilliUusMaailm Juhkentali Ülemiste SõjamäePikaliiva Veskimetsa LillekülaVeerenniKilomeetritMäekülaAstanguLaagriVäikeÕismäePääskülaKadakaVana- MustamäeHiiuKivimäeSääseMustamäeNõmmePaljassaareSiiliRahumäeTondiJärveLiivaMännikuKitsekülaLuiteÜlemistejärveRaudaluperioodil raadiumi absorptsioon suurem (Muzõtsin2008).Paikkonniti võivad tervist ohustada ka joogiveesliigselt leiduv boor (taastetervise häired, vastsündinualakaalulisus), baarium (südame-veresoonkonna haigused),nikkel (allergia) ja plii (mürgistus). Nende terviseriskidehindamiseks on aga olemasolevad andmedebapiisavad.Vee kasutamist häirib paikkonniti ka ülemääraneraua-, mangaani-, ammooniumi- või kloriidisisaldus.Need ained tervist otseselt ei ohusta, küll aga halvendavadvee organoleptilisi omadusi (värvus, läbipaistvus,maitse) ja veekasutamise tingimusi (rauaroosteseadmetel, sete). 2008. a oli selliseid veevärke 41,9%(1203-st) kokku 256 827 tarbijaga (Birk 2008). Sellisejoogivee tootmine, töötlemine ja müümine toimubainult kvaliteedinõuetele mittevastava, kuid terviseleohutu joogivee müümislubade alusel.MõiguPiritaMeriväljaMäheKloostrimetsaLepikuKoseLaiakülaIruPriisleSeliVäoKa suplusvesi võib tervist ohustada. Levida võivadsilma- ja kõrvapõletikud, soolenakkused, allergia.Kuumadel suvedel arenevad vees massiliselt sinivetikad,mis võivad tekitada nahalöövet, allergiat, mürgistustjm.ÕhkVälisõhu kvaliteet mõjutab kõigi elanike tervist ja elukvaliteeti.Seda halvendavad saasteained, mis avaldavadotsest või kaudset mõju tervisele. Tervisemõjudehindamisel kasutatakse õhusaaste indikaatorina peeneidosakesi (particular matter, PM), mis on keerukassegu mitmest koostisosast (tahm, metallid, happedjm). On leitud, et tervisemõju on otseses seoses osakestesuurusega. Peened osakesed läbimõõduga kuni10 μm (PM10) läbivad ninaõõne ja kurgu ning põhjustavadennekõike akuutseid efekte hingamisteedes.Nendele on esmajoones tundlikud südame- ja kopsuhaiged.Seevastu ülipeened osakesed suurusega alla2,5 μm (PM2,5) võivad jõuda kopsualveoolidesse jasealt verre ning põhjustada kroonilisi efekte.Välisõhu tervisemõjusid ja nendest tingitud rahalistkaotust on hinnatud viies suuremas E<strong>esti</strong> linnas(Tallinn, Tartu, Kohtla-Järve, Narva ja Pärnu)lähtudes rahvastiku, suremuse ja õhusaaste andmetest.Elanikele mõjuvat õhusaastet peente ja ülipeenteosakestega arvutati eraldi asumite kaupa, kasutadesmodelleeritud aasta ja päeva keskmisi sisaldusi (Orru2007; 2008). Hinnanguliselt võib õhusaastet viies uuritudlinnas pidada varajase surma põhjuseks kokku 463juhul aastas, mis annab 6075 kaotatud eluaastat aastas10 (tabel 2.6.3). Sellele lisaks on 569 hingamisteedening südame-veresoonkonna haige hospitaliseerimineaastas seotud saastatud õhuga. Linnades on õhusaastetervisemõju asumiti erinev. Suurim on see summaarseltsuure elanike arvuga asumites, näiteks TallinnasMustamäel, Lillekülas, Väike-Õismäel ja Laagna asumis(joonis 2.6.7). Suhtarvuna 10 5 elaniku kohta onaga esireas Tallinna kesklinna enim saastunud osad –Kompassi, südalinn, Tõnismäe. Õhusaastest tingitudrahalist kaotust on hinnatud 4207 miljonile kroonileaastas, mis tuleneb varajastest surmajuhtudest tingitudning haigete hospitaliseerimisega seotud kuludest(tabel 2.6.3).Lisaks õhusaastele häirib ja kahjustab elanike tervistja heaolu ka müra. Peale unehäirete, ärrituse jakuulmislanguse põhjustab müra ka muid terviseprobleeme,häirides magamist, puhkamist, õppimistja suhtlemist. Kõige suuremat mõju avaldab maantee-,raudtee- ja õhutranspordi tekitatud müra. Liiklusesttingitud müra on eriti suureks probleemikslinnakeskkonnas. WHO hinnangul puutub ligi 40%Euroopa Liidu elanikkonnast kokku maanteeliiklusemüraga, mille tase ületab lubatud päevase piirtaseme(55 dB A). Autoliikluse osakaal meie linnades, sh Tallinnason kõrge ning müra, mis mõjutab inimesi kõigeenam, tulenebki tänavaliiklusest (tabel 2.6.4). Tallinna10Keskmine kaotus varajase surmajuhu kohta on 10–13 aastat ja oodatav eluiga lüheneb iga linnaelaniku kohta arvestatuna ligi kaheksa kuud.| 44
Tabel 2.6.4. Liigsest päevasest ja öisest mürast(lubatud piirtase vastavalt 55 ja 50 dB) mõjutatudinimeste arv TallinnasMüratase(dB)TänavaliiklusRaudteeliiklusTööstusmüra Lennumürapäeval öösel päeval öösel päeval öösel päeval öösel50–54 – 28 733 – 8993 – 0 – 4455–59 45 605 6922 10 647 5708 2403 0 1399 360–64 23 526 599 6938 2454 598 0 4 065–69 5719 15 3521 245 1216 0 0 070–74 296 0 872 4 46 0 0 0>75 0 0 17 0 0 0 0 0kokku 75 146 36 269 21 995 17 404 4263 0 1403 47Allikas: Ramboll E<strong>esti</strong> AS 2008elanikest ligikaudu 20% elab piirkonnas, kus päevaneautoliikluse müra ületab lubatud taseme, raudteemüraston häiritud vaid 5,5%. Tööstuslikud müraallikadolulisel määral Tallinna elanikke ei mõjuta. Vaja onuurida müra olukorda ka teistes linnades ja kavandadameetmed elanike kaitseks müra vastu.Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et ehkki elanikkonnaheaolu ja elukvaliteeti mõjutavaid keskkonnategureidon E<strong>esti</strong>s püütud uurida ning nende mõju mitmesugustemeetmetega vähendada, on siiski veel eritijoogiveega seotud probleemide lahendamine paljudesmaakondades pooleli. Erilist muret tekitab Narvavee olukord, millega on seotud mitu spetsiifilist terviseriski.Liiga vähe on pööratud tähelepanu ka liiklusmüramõjule linnade elanikkonna tervisele ja elukvaliteedile.Samas on tarbimisühiskonna tingimustesesile tõusnud uusi tervisele ohtlikke keskkonnamõjusid.Näiteks imporditud toiduainetega kaasnevate riskidemõju eriti laste tervisele vajab rohkem tähelepanuja elanikkonna teadlikku suhtumist. Keskkonnast lähtuvatetervisemõjude edaspidiseks hindamiseks oleksE<strong>esti</strong>l vaja liituda Euroopa Liidus käivitatud inimestebioseire võrgustikuga, et teada saada elanike tegelikkuekspositsiooni kahjulikele teguritele.Viidatud allikad1. Birk, K. (2008). Järelevalve joogivee kvaliteedi üle 2008. aastal.Tervisekaitseinspektsioon2. European Centre for Disease Prevention and Control (2008).Annual Epidemiological Report on Communicable Diseases inEurope 2006. Stockholm, ECDC3. European Human Biomonitoring. www.eu-humanbiomonitoring.org4. Indermitte, E., Saava, A. (2006). Fluor joogivees, selle võimalikudtervisemõjud. E<strong>esti</strong> Arst, 85(1), lk 26–315. Indermitte, E., Saava, A., Karro, E. (2009). Exposure to fluoridethrough drinking water in Estonia and risk of dental fluorosis.Int. J. Environ. Res. Public Health 6, pp. 710–7216. Kiirguskeskus (2005). Joogivee radioaktiivsusest põhjustatudterviseriski hinnang. A<strong>ruanne</strong> töövõtulepinguga nr 9.3-4/1110,26. oktoobrist 2005, tellitud uurimustöö täitmisest Tallinn20057. Lai, T., Kiivet, R.-A. (2004). Haiguskoormuse tõttu kaotatudeluaastad E<strong>esti</strong>s: seosed riskifaktoritega ja riskide vähendamisekulutõhusus. Sotsiaalministeerium, Tartu Ülikool8. Muzõtsin, M. (2008). Assessment of the health risks from noncompliancewith drinking water parametric values. Radioactivityin drinking water – is it a problem for the country? HPI9. NEHAP (1999). E<strong>esti</strong> keskkonnatervise riiklik tegevusplaan.Tallinn: Sotsiaalministeerium10. Orru, H. (2007). Välisõhu kvaliteedi mõju inimeste terviseleTallinna linnas. Tartu: Tartu Ülikool11. Orru, H. (2008). Välisõhu kvaliteedi mõju inimeste terviseleTartu, Kohtla-Järve, Narva ja Pärnu linnas. Tartu: Tartu Ülikool12. Ramboll E<strong>esti</strong> AS (2008). Tallinna linna välisõhu strateegilinemürakaart. Seletuskiri. II osa. 30.06.200813. Reinik, M. (2007). Nitrates, nitrites, N-nitrosaimnes andpolycyclic aromatic hydrocarbons in food: Analytical methods,occurrence and dietary intake. Dissertationes Chimicae UniversitatisTartuensis, 70, Tartu University Press14. Reinik, M., Margna, L. (2009). Toidu kvaliteedi ja ohutuse seireprogrammid.Lisa- ja saasteainete seire 1998–2008. Tallinn:E<strong>esti</strong> Tervisekaitse Seltsi 55. konverentsi ettekannete kogumik,lk 50–5615. Roots, O. (2009). Püsivad orgaanilised saasteained on vaikseltvaritsev oht tervisele. E<strong>esti</strong> Arst 88(2): 139−14016. Saava, A. (2007). Ekspertarvamus Narva linna joogivee kvaliteedikohta. Tartu: Tartu Ülikooli tervishoiu instituut17. Saava, A., Indermitte, E. (2008). Joogivee liigsest fluoriidisisaldusesttulenev hambafluoroosirisk E<strong>esti</strong> elanikel ja soovitusedriski vähendamiseks. Teadustöö lõppa<strong>ruanne</strong>. Tartu: TartuÜlikooli tervishoiu instituut18. Sumilo, D., Asokliene, L., Bormane, A., Vasilenko, V., Golovljova,I., Randolph, S. (2007). Climate Change Cannot Explainthe Upsurge of Tick-Borne Encephalitis in Baltics. PloS ONE2(6): e50019. Sumilo, D., Bormane, A., Asokliene, L., Vasilenko, V., Golovljova,I., Avsic-Zupanc, T., Hubalek, Z., Randolph, S. (2008).Socio-economic factors in the differential upsurge of tick-borneencephalitis in Central and Eastern Europe. Reviews in MedicalVirology, 18: 81–9520. TKI (2002). Soolenakkustest. Tervisekaitseinspektsioon21. Toome, M. (2009). Kümme aastat taimekaitsevahendite jääkideseiret toiduainetes. Tallinn: E<strong>esti</strong> Tervisekaitse Seltsi 55. konverentsiettekannete kogumik, lk 77–8022. VTA = Veterinaar- ja Toiduamet (2008). Zoonooside a<strong>ruanne</strong>200823. WHO (1989). European Charter on Environment and Health.First European Conference on Environment and Health,Frankfurt-am-Main, Federal Republic of Germany24. WHO (2000). Tervis 21: WHO Euroopa piirkonna „Tervis kõigile”raampoliitika. Tartu: AS Kirjastus Elmatar25. WHO (2004). Guidelines for drinking-water quality. 3nd Ed.,Volume 1. Recommendations. World Health Organization,Geneva26. WHO (2006). Preventing disease through healthy environments.Towards an <strong>esti</strong>mate of the environmental burden ofdisease. Geneva45 |
- Page 5: 4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9: SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12: 1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18: 1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20: seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22: 21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24: analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26: Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28: Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30: Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33: kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35: Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37: Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39: Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41: Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43: Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45: Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 49 and 50: mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52: 3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54: tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56: Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58: madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60: Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62: on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64: trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65 and 66: Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68: nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70: Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72: samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74: ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76: 4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78: Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80: Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82: eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99:
4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101:
Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103:
Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105:
Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107:
Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109:
vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111:
Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113:
Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115:
Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117:
Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119:
Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121:
Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123:
Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125:
LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127:
Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129:
ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131:
sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133:
esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135:
6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137:
Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139:
Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141:
Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143:
kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145:
Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147:
Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149:
probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151:
Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153:
Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155:
Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157:
tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159:
Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161:
majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163:
Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165:
MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167:
Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169:
Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171:
Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173:
Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175:
Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177:
Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178:
Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P