Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotus teenusekasutaja alusel, 2007Kodumajapidamised 35Maanteetransport 13Ehitus 9Hulgi- ja jaekaubandus 7Kinnisvara, rentimine 3Elektritootmine 3Avalik haldus 2Mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine 2Toiduainete ja jookide tootmine 2Puidutoodete tootmine 2Muu kaevandamine 2Põlevkiviõli tootmine 2Veondusega seotud tegevusalad; reisibüroode tegevus 2Muud tegevusalad 16Kokku 100Allikas: ES 2009Joonis 2.5.2. Keskkonnamaksude tase E<strong>esti</strong>s jaEuroopa Liidus 1996–2007, % SKT-st32,521,510,5E<strong>esti</strong>01996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007Allikas: Eurostat 2009Statistikaameti uuringus kütuseaktsiis, pinnase- javeesaastetasud ning veevõtutasud ümber nendelesektoritele, mis tarbivad eelnimetatud sektorite teenuseidja tooteid (elekter, toasoe, vesi, prügimajandusjne). Vastavalt ümberjaotustele kujunevad suurimakskeskkonnatasude maksjaks kodumajapidamised,millele järgnevad maanteetransport, ehitus, hulgijajaekaubandus jne. Kodumajapidamiste jaoks onkeskkonnamaksud eelkõige nn kaudsed maksud, sestneid makstakse läbi ostetud toodete ja teenuste hinna(tabel 2.5.3).Keskkonnamaksude positiivsele mõjule (tootmisetõhususe tõstmine, tehnoloogilise innovatsioonitoetamine, keskkonnasõbralikuma käitumis-ja tarbimisharjumuste kujundamine) võivadaga lisanduda ka negatiivsed mõjud, millest enimlevinud on pärssiv mõju konkurentsivõimele ningebavõrdsust suurendav (regressiivne) mõju kodumajapidamistele.Järgnevalt vaadeldaksegi keskkonnamaksudemõju E<strong>esti</strong> kodumajapidamistele kütuseaktsiisinäitel.%EL-27Maksusüsteemi sotsiaalsete aspektide hindamiselkasutatakse horisonaalse ja vertikaalse õigluse printsiipi.Neist esimene tähendab, et teatud omadustepoolest võrdseid inimesi maksustatakse võrdselt. Vertikaalseõigluse printsiip väidab lisaks, et neid, keson paremas olukorras või suudavad rohkem maksta,tuleb ka rohkem maksustada. Analüüsides maksukoormusterinevatel sissetulekutasemetel saab rääkidakas progressiivsest või regressiivsest maksusüsteemist.Progressiivne maksusüsteem tähendab, et sissetulekutetõustes suureneb ka maksukoormus, mistõttuühiskonnas valitsev ebavõrdsus väheneb. Regressiivsemaksusüsteemi puhul sissetuleku suurenedes maksukoormushoopis väheneb, avaldades enam mõju vaesemaleelanikkonnale ning suurendades ebavõrdsust.Keskkonnamaksude osa on E<strong>esti</strong>s viimastelaastatel oluliselt suurenenud, tulenedes peamiseltkohustusest viia kütuseaktsiisi tase vähemalt EL-ialammäära tasemele. Kui 1996. a moodustasid E<strong>esti</strong>keskkonnamaksud 1,5% SKT-st ning EL-i keskmineoli 2,8%, siis 2007. aastaks oli E<strong>esti</strong> näitaja juba 2,3%SKT-st, olles üsna sarnane EL-i keskmisega (2,5%)(joonis 2.5.2).Nagu eelpool mainitud, on E<strong>esti</strong> peamiseks keskkonnamaksuksenergiamaksud, eelkõige kütuseaktsiis,millele 2008. a lisandus elektriaktsiis. Kütuseaktsiisivõib omakorda jagada kaheks: aktsiis kodudekütmiseks kasutatavalt energialt ja mootorikütuseaktsiis 8 . Koduse kütte pealt makstav aktsiis moodustabE<strong>esti</strong> leibkondade tulust väga väikese osa: 2007. akeskmiselt 0,04%. Samas on see aktsiis selgelt regressiivne:maksukoormuse osakaal kasutatavast tulust onväiksema sissetulekuga leibkondades suurem kui kõrgemasissetulekuga leibkondades.Mootorikütuse aktsiisist tulenev maksukoormusmoodustas 2007. a keskmiselt 1,3% kasutatavast tulust.Mootorikütuse aktsiisi puhul selget progressiivset eganegatiivset mustrit ei avaldu, sest maksukoormus onerinevates tulurühmades üsna ühesugune. Seega võiböelda, et mootorikütusest tulenev maksukoormus onüsna proportsionaalne. Aastatel 2000–2007 on keskkonnamaksudesttulenev maksukoormus püsinudsamal tasemel: kuigi aktsiisimäärasid on mitmel korraltõstetud, on oluliselt suurenenud ka inimeste sissetulek.Võrreldes kütuseaktsiisist tulenevat maksukoormustsotsiaal- ja tulumaksu omaga, on erinevus üsnasuur (joonis 2.5.3). Kui sotsiaalmaksu ja tulumaksupuhul on tegu progressiivsete maksudega, mille puhulsuuremat maksukoormust kannavad kõrgemad sissetulekurühmad,siis kütuseaktsiis on pigem proportsionaalne.Samas on kütuseaktsiisist tulenev maksukoormustunduvalt madalam kui otseste maksudepuhul. Seega võib öelda, et sotsiaalmaksul ja tulumaksulon tulusid ümberjaotav mõju, kuid praegu E<strong>esti</strong>skehtivatel keskkonnamaksudel (kütuseaktsiisidel)taolist mõju pole.8Lisaks keskkonnamaksudele rakendatakse E<strong>esti</strong>s ka keskkonnatasusid, mida maksavad ettevõtted ressursi- ja saastetasude näol.Kuid nende tasude mõju leibkondadele ei saa nii otseselt hinnata kui kütuseaktsiisi puhul: kütuseaktsiisi arvestatakse tarbitud kütusekoguse järgi, kuid keskkonnatasud on nii-öelda peidetud ettevõtete kulustruktuuri ning seetõttu on nende mõju raskem hinnata.| 38
Jooniselt 2.5.3 on näha, et aastatel 2000–2007 onE<strong>esti</strong> kütuseaktsiisist tulenev maksukoormus leibkondadeleolnud suhteliselt madal ning proportsionaalne,ehk siis sissetulekute järgi arvestades üsna õiglane. Ent2008. a tõsteti aktsiisimäärasid oluliselt ning lisandusidka elektri- ja maagaasiaktsiis, mis kõigi eeldustekohaselt avaldavad enam mõju vaesematele leibkondadele,sest küttekulud moodustavad nende eelarvessuurema osa. Esialgselt tehtud arvutused näitavadki,et nii elektri- kui ka maagaasiaktsiis on regressiivseiseloomuga ehk mõjutavad enam madalama sissetulekugaleibkondi.Keskkonnamaksude puhul ei ole oluline teadaüksnes maksu mõju erineva sissetulekuga leibkondadele,vaid ka mõju erinevatele sotsiaalsetele gruppidele.Kui võrrelda mootorikütuse aktsiisist tulenevatmaksukoormust linna- ja maaelanikele, siis on näha,et maaelanikud kannavad peaaegu kaks korda suurematmaksukoormust kui linnaelanikud (joonis 2.5.4).Maaelanikeks nimetatakse siinkohal külades ja alevikeselavaid inimesi. Linnaelanike mootorikütuse aktsiisisttulenev maksukoormus on aastatel 2000–2007 olnud0,9% ja 1,2% vahel, kuid maaelanikel 1,7% ja 2,1% vahel.Maal elavad inimesed sõltuvad autost rohkem kui linnadeselavad inimesed, sest vahemaad on pikemad jaühistranspordi võimalused tagasihoidlikud, mistõttukulutatakse suhteliselt rohkem ka autokütuse peale.Kui vaadata keskkonnamaksude maksukoormustleibkondade sotsiaalse staatuse järgi, on näha, et E<strong>esti</strong>kütuseaktsiis mõjutab enim töötavate pereliikmetegaleibkondi (joonis 2.5.5). Kõige kõrgem on kütuseaktsiisisttulenev maksukoormus leibkondades, kus on kaksja enam töötavat liiget (2007. a 1,5% kasutatavast tulust).Üsna kõrge on maksukoormus ka ühe töötava liikmegaleibkondade puhul (1,3%). Kõige madalam maksukoormuson pensionäride ja töötute leibkondades (0,8%).Maksukoormuse analüüsi alusel ei saa teha otseseidjäreldusi elukvaliteedi kohta, sest kütuseaktsiisiarvestatakse tarbitud koguse järgi ja selle põhjal ei saajäreldada, kas näiteks vaesem elanikkond vajaks võisooviks suuremaid transpordikulutusi. Küll aga viitabtranspordikulutuste otsene seotus tööl käimisegaühistranspordi vähesele osatähtsusele. Ühiskondlikutranspordi puudumine aga hoogustab autostumist,mis tekitab negatiivseid keskkonna- ja tervisemõjusid.Seetõttu võiks kütuseaktsiisil kui E<strong>esti</strong> ainukeseltranspordile rakendataval maksul olla ka keskkonnakaitselineeesmärk: vähendada autokasutust. Samastuleks edasisel maksupoliitika kujundamisel arvestadanii keskkonnakaitselisi kui ka sotsiaalseid efekteja mõelda selle üle, kas just kütuseaktsiis on sobivmeede autokasutuse vähendamiseks olukorras, kusnäiteks maainimesed peamiselt just autost sõltuvadki.Kuivõrd valdav osa autokasutajaid elab linnades jaselle lähivaldades, siis võti autostumise vähendamiseksja elukeskkonna parandamiseks peitub pigemühistranspordi arendamises.Kokkuvõtteks tuleb öelda, et kuigi kütuseaktsiisisttulenev maksukoormus on praegu üsna väike,Joonis 2.5.3. Sotsiaalmaksust, tulumaksust jakütuseaktsiisist tulenev keskmine maksukoormustulukvintiilide lõikes 2007. a, %4035302520151051. tulukvintiil2. tulukvintiil3. tulukvintiil4. tulukvintiil5. tulukvintiil0sotsiaalmaks tulumaks kütuseaktsiisAllikas: Poltimäe 2008Joonis 2.5.4. Mootorikütuse aktsiisist tulenevmaksukoormus linna- ja maaelanikele 2000–2007,% kasutatavast tulust2,521,510,5linnmaa02000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007Allikas: Poltimäe 2008Joonis 2.5.5. Keskkonnamaksudest tulenevleibkondade keskmise maksukoormuse seospereliikmete majandusliku aktiivsusega 2000–2007,% kasutatavast tulust21,81,61,41,210,80,60,42000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007Allikas: Poltimäe 20081 töötavleibkonnaliige2 ja enamtöötavatleibkonnaliigettöötu leibkondpensionärileibkondmuu mitteaktiivneleibkondtuleb uute aktsiiside kehtestamisel või olemasolevatemäärade tõstmisel arvestada suureneva negatiivsemõjuga vaesemale elanikkonnale. Maksude muutmiseltuleb arvestada kõiki erinevaid mõjusid, midasee põhjustab: nii majanduslikke, fiskaalseid, sotsiaalseidkui ka keskkonnakaitselisi. On selge, et ühemaksuga ei õnnestu lahendada kõiki riigi probleeme,ning kompromissid erinevate eesmärkide vahel onparatamatud. Siiski peab riik oluliste negatiivsetemõjude tekkimisel välja töötama neid leevendavadabinõud.39 |
- Page 5: 4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9: SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12: 1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18: 1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20: seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22: 21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24: analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26: Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28: Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30: Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33: kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35: Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37: Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39: Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 42 and 43: Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45: Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47: Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50: mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52: 3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54: tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56: Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58: madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60: Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62: on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64: trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65 and 66: Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68: nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70: Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72: samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74: ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76: 4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78: Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80: Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82: eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91:
konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96:
sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99:
4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101:
Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103:
Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105:
Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107:
Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109:
vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111:
Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113:
Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115:
Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117:
Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119:
Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121:
Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123:
Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125:
LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127:
Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129:
ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131:
sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133:
esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135:
6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137:
Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139:
Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141:
Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143:
kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145:
Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147:
Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149:
probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151:
Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153:
Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155:
Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157:
tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159:
Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161:
majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163:
Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165:
MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167:
Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169:
Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171:
Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173:
Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175:
Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177:
Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178:
Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P