Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud riikide-piirkondadeekspordi kasv 2000–2008302520151050MaailmKaupade ekspordi kasv %Teenuste ekspordi kasv %USAKanadaLadina-AmeerikaAllikas: WTO ITS 2009, lk 8BrasiiliaEL-27SRÜnõudlust baastoodete ja esmatarbekaupade järele (shpõllumajanduslikud ja mineraalsed tooted) – kuigiviimased moodustavad jätkuvalt olulise osa kaubavahetusest(WTO 2009: 17; WTO ITS 2009: 33).Globaalse kriisi ajal on kapitali- ja kestvuskaupadeeksport investeeringute ja üldise nõudluse langusetingimustes oluliselt vähenenud, sh eriti autode,raua ja terase ning elektroonikatoodete osas (UNC-TAD 2009: 18-19; WTO ITS 2009: 3). Suurte seniste<strong>arengu</strong>maade, nn tärkavate turgude ennakkasvunajal on aga oodata nende kaupade nõudluse ja kaubandusvõimalustekiiret taastumist, mis on alatikiire kasvuga kaasas käinud. Lisaks jätkub energiatoodetesuur nõudlus kiire kasvuga turgudel, kel polepiisavalt oma energiaressursse (eriti Aasias).Just mahajäänumate maade elatustaseme kasvunajal on uusi suuri turge tekkimas ka baaskaupade ja-teenuste pakkujatele, kelle senised turud lääneriikideson küllastunud konkurentsiga ja väga aeglase kasvuga(European Competitiveness Report 2009: 29;Goldman Sachs 2009: 14–16). Sealhulgas on uusi suurivõimalusi loota näiteks toiduainete tootjatel ja müüjatel,eriti võttes arvesse suurte tärkavate majanduste(sh Hiina ja India) demograafilist situatsiooni ja kodumaistetoiduressursside piiratust.Üleüldise globaalse jõukuse kasvu tingimustes onkõige kiiremat kasvu oodata erinevate teenuste nõudluses.Seni on teenused moodustanud rahvusvahelisestkaubandusest väikese osa, sest enamik teenuseidpole olnud piiriüleselt kaubeldavad kas teenuse iseloomusttulenevate loomulike või riikide kehtestatud piirangutetõttu. Näiteks rahvusvahelised kaubandusleppedon seni valdavalt käsitlenud kaupade vahetamiseliberaliseerimist.Viimases osas on lähiaastail oodata olulist pööret,kui nii WTO kui ka EL-i tasandil jõutakse teenustegakauplemise tõkete laialdase vähendamiseni.Seega võib teenuste kaubanduse ja ekspordi osasVenemaaAafrikaLähis-IdaAasiaHiinamurranguliselt lisanduda olulise mahuga uusi võiseni vähe kasutatud võimalusi riikide ja ettevõtetejaoks, sh ka uudsetel, nt tervishoiuteenuste, haridusteenustejm, aladel.Eksporditud teenustest moodustasid 2008. aastalmaailmas 51% äriteenused, 24% transporditeenusedja 25% turism (WTO ITS 2009: 121). Möödunudkümnendiga on äriteenuste osakaal teenuste koguekspordiskasvanud ca 10% võrra, vastavalt on vähenenudturismi osatähtsus. Transporditeenuste osakaalon püsinud samas suurusjärgus, kuigi on langenudmõnevõrra käimasoleva globaalse kriisi ajal, sest langenudon kaupade eksport ehk transport.Koos maailmamajanduse ja -kaubanduse üldisetaastumisega kaasneb kindlasti transporditeenustekaubanduse taastumine, kuigi energiaressurssidepikemaajalise kallinemise tingimustes võib oodataolulisi muutusi nende teenuste iseloomus ja ärimudelites(nt energiasäästlikkuse suurendamiseks). Teenustekaubanduse liberaliseerimine ja jätkuv väärtusahelatesisene kaubavahetuse ja spetsialiseerituse kasv peakssamuti tooma kaasa äriteenuste kaubanduse jätkuvaltkiire kasvu.Kirjeldatud toodete-teenuste turgude kasvupotentsiaalavab palju võimalusi nii E<strong>esti</strong> ettevõtete traditsioonilistelärialadel kui ka uutel, eriti teenuste alal.Tasub aga tähele panna, et need võimalused on suurimadeelkõige meie ettevõtete jaoks uutel ja tundmataturgudel, peamiselt tärkavates majandustes. Seega tingibtoodete-teenuste suurimatest tulevastest turuvõimalustestosasaamine vajaduse võtta suund uutelesihtturgudele, mis omakorda vajab senisest teistmooditegutsemist (nt ärimudeleid) ja karmistuva rahvusvahelisekonkurentsiga arvestamist.Hiina, Aasia ja tärkavad majandusedtõusevad globaalses konkurentsisesirindaEnamik ärist oli veel 1990. aastatel nn Triaadi piirkonnasisene ehk Jaapani, USA ja Euroopa Liidu riikidevaheline 44 . Nüüdseks on maailma suurte eksportriikidekonkurentsi kerkinud teisigi maid ja taaspeamiselt nn BRIC-riikide Hiina, India, Brasiilia jaVenemaa näol (European Competitiveness Report2009: 61-62). Nende ja ka teiste endiste <strong>arengu</strong>riikide,sh Kagu-Aasia tuntud tiigrite ning SRÜ riikideosakaal on lääneriikidest kiirema ekspordivõime ja-mahtude kasvu najal eriti jõudsalt kasvanud kaupadeekspordiarvestuses (joonis 6.2.4). Eriti märkimisväärneon olnud Hiina osatähtsuse kasv, kes sai2009. aastal maailma suurimaks kaupade eksportijaks(Atkins 2010).Nende <strong>arengu</strong>te põhjustajaks on peamiselt olnudmuutused rahvusvahelises tööjaotuses ja konkurentsis.Alates 1980. aastatest hakkasid Lääneriikide ettevõttedodavama tööjõuga maadesse üle viima või sealt44Triaadi terminile ja seotud kaubavahetuse teooriale pani aluse Kenichi Ohmae, vt nt Ohmae 1985.| 136
sisse ostma tööjõumahukamaid tootmisprotsessideosi, et saada eri riikide erinevatest tootmistingimustestkasu ja suhtelist konkurentsieelist. Esmalt hakatisenistest <strong>arengu</strong>maadest üha rohkem eksportima sealkokku pandud tarbekaupu, seejärel tööstus- ja kapitalikaupuja nüüdseks juba toodetega seotud teenuseidki.Samuti hakkasid ettevõtted üha rohkem koostetöödtegema või teenust osutama lõppkliendile lähemal,et vähendada (logistika)kulusid ning olla omatoodangu ja teenuste pakkumises paindlikum (shturu- ja kliendilähedasem). Mida kiiremini tärkavadmajandused kasvasid, seda enam viidi vastavaidfunktsioone nendele suurtele kasvavatele turgudelevõi nende lähedusse.See protsess on jõudnud nii kaugele, et peaaegukogu toodete valmistamine ja teenuste osutamine onpiltlikult öeldes juppideks lahti võetud ja üle maailmahajutatud 45 . Iga üksikut tegevust sellest reast kutsutakseärifunktsiooniks.Kallima kulubaasiga ja peamiselt traditsioonilistetööstusriikide põhiliseks rolliks rahvusvahelistesväärtusahelates on sel taustal seni olnud väärtusahelatejuhtimine või siis neis keerukamate, st spetsiifilistja kõrgemat oskust-teadmist nõudvate ärifunktsioonideteostamine (nt margi- ja tootearendus). Seeavaldub asjaolus, et EL-i riigid ja USA kokku ekspordivad60% maailma äriteenuste ehk väärtusahelate keerukaimateosade kogutoodangust (WTO ITS 2009: 3).Sama peegeldab ka EL-i ja BRIC-riikide vastastikunekaubavahetus, milles EL-i eksport BRIC-riikidesse onkõrgema lisandväärtusega funktsioonidest tulenevatetoodete-teenuste põhine. Kaubavahetuse trendianalüüsviitab aga, et olukord on üha enam muutumasselliselt, et Aasia riigid ja eriti Hiina on konkureerimasEL-i jt arenenud turgudel keerukamate toodeteteenusteja nendest üha väärtuslikumate vahetöödetegemisega (European Competitiveness Report 2009:63–67, 71-72; Simpfendorfer 2009). Isegi varem kiivaltkaitstud ja ettevõtete peakorterite juures hoitud teadus-,arendus- ja innovatsioonitegevusi on rahvusvaheliselthajutama ja allhankena sisse ostma hakatud,sh kasvavalt just tärkavatest majandustest.Lisaks on nende riikide ettevõtted üha enam võitmasoma toodete ja teenustega turuosi ja konkurentsipositsiooniAasia-sisestes ja Lähis-Ida suunalisteseksportvoogudes. Tulemuseks on oluliselt tihedam jamitmekesisem rahvusvahelise konkurentsi keskkond.Sellises konkurentsis püsimiseks ja ka rahvusvahelistesväärtusahelates kas või allhanke tegemisekspeavad E<strong>esti</strong> ettevõtted suutma arendada ja hoidakonkurentsieeliseid, mis põhinevad paindlikkusel,spetsialiseerumisel, teadmusel, innovatsioonil ningkõrgel tootlikkusel. Samuti on oluline säilitada võimalusiteenindada lähedasi suuri regionaalseid turge(E<strong>esti</strong> puhul ka Lääne-Euroopa, Skandinaavia, kaVenemaa) piirkondliku tootmis- või teeninduskeskusena.Seda eriti mittestandardsete ja suure transpordikulugatoodete puhul, mille kaugetes odavates riikidesvalmistamine pole majanduslikult otstarbekas – muuhulgas energiakandjate paratamatu hinnatõusu tingimustestekkiva transpordikulude kasvu tõttu.Uute riikide ja ettevõtete globaalsesse konkurentsilisandumine ja tööjaotuses kõrgemale positsioonilenihkumine võib lisaks avada uusi võimalusi nendeettevõtetega koostööd teha ja nende juhitud väärtusahelates(sh allhanke näol) eksporti kasvatada. Hiina,Brasiilia, India jm ettevõtted on huvitatud arenenudrikastele turgudele pürgimisest, milleks nad vajavadkohapealseid partnereid (sh eriti arendustööks ja lisateenusteosutamiseks) ning kohalikke tootmisbaase.Lisaks on need tulevased globaalsed uued liidrid alatihuvitatud uuest tehnoloogiast ja teadmusest, mis avablisavõimalusi tugevatele ettevõtetele kogu maailmas.Hiina esilekerkimisest tulenevadprobleemid ja võimalused E<strong>esti</strong>leAasia riikide ja eelkõige Hiina esiletõusuga arvestamisekson praegu tark samme ja strateegiat seada.Seetõttu käsitleme järgnevalt põhjalikumalt, millisedvõiksid olla Hiina majanduse edasise kasvu mõjudE<strong>esti</strong> majandusele, vaadeldes nii riske ja ohte kui kaperspektiive turuvõimaluste ja konkurentsitingimustenäol.Praegune E<strong>esti</strong> eksport Hiinasse on küllalt väike,2009. aastal alla 0,8% E<strong>esti</strong> koguekspordist ja küllaltsuure osa sellest andis tooraine (haavapuidumass,kala, vanapaber jms). Kas aga Hiina võiks olla E<strong>esti</strong>jaoks ekspordi sihtmaa ka lõpptoodangu osas? Majanduskasvugakoos kasvab ka sisetarbimine, seda niikapitalikaupade kui ka tarbekaupade osas. Kindlastion siin teatud võimalused olemas, seda juhul, kui mesuudame leida vastavad vahenduskanalid. E<strong>esti</strong> kohalolekHiinas on momendil minimaalne 46 , seega kohalikuturu tundmisest ja sellega tõsisemalt töötamisestme vähemalt praegu veel rääkida ei saa. Lisaks peamesuutma tagada piisavalt suured tootepartiid.Probleem on aga selles, et rahvusvaheliste prognoosidejärgi liigub ka selle kauba, mida Hiinapraegu impordib, tootmine tulevikus üha enam Hiinassevõi veelgi madalama kulubaasiga <strong>arengu</strong>riikidesse(Aasiasse, Aafrikasse). Ettevõtte seisukohalttähendaks ka paari suure toodangupartii Hiinassemüümine võib-olla senisega võrreldes enneolematultsuure mahuga ja tõenäoliselt kasulikku äri. Samas,kui pole näha selget E<strong>esti</strong>s valmistatud toodangukonkurentsieelist, on karta, et sama asja tootminekandub mingil momendil üle Hiinasse endasse võiasendub impordiga mõnelt muult maalt. Juhul kui45Olivier Godart (Godart et al. 2009: 120-121) toob refereeringuna teiste töödest välja näiteid, kuidas 1990-ndate lõpu „Ameerika auto”ja 2000-ndate keskpaiga iPodi tegemine on ülemaailmselt paigutunud ning mil määral eri riikides ja regioonides nende toodete väärtusahelatesväärtust lisatakse.46Positiivseks sammuks oli kahtlemata Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse esinduse avamine Šanghais.137 |
- Page 5:
4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9:
SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12:
1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18:
1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20:
seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22:
21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24:
analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26:
Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28:
Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30:
Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33:
kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35:
Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37:
Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39:
Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41:
Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43:
Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45:
Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47:
Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50:
mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52:
3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54:
tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56:
Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58:
madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60:
Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62:
on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64:
trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65 and 66:
Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68:
nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70:
Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72:
samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74:
ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76:
4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78:
Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80:
Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82:
eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84:
erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86:
Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99: 4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101: Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103: Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105: Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107: Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109: vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111: Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113: Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115: Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117: Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119: Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121: Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123: Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125: LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127: Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129: ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131: sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133: esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 134 and 135: 6. PEATÜKKMajanduse arengukeskkond
- Page 136 and 137: Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141: Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143: kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145: Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147: Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149: probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151: Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153: Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155: Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157: tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159: Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161: majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163: Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165: MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167: Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169: Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171: Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173: Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175: Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177: Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178: Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P