6. PEATÜKKMajanduse <strong>arengu</strong>keskkond6.1. SissejuhatusKäesolevas peatükis vaatleme E<strong>esti</strong> majanduse muutuvat<strong>arengu</strong>keskkonda nii laiemas, globaalses, kui kakitsamas, kohaliku ettevõtluskeskkonna, mõttes.Kiire majanduslik integratsioon Põhjamaadegaon olnud ülioluline tegur E<strong>esti</strong> turumajandustumiselja majanduskasvu käimasaamisel, samas aga, nagumärgiti juba 1990-ndate aastate keskpaigas valminudprojekti „E<strong>esti</strong>-2010” autorid (vt E<strong>esti</strong> <strong>arengu</strong>stsenaariumid1997) sisaldab endas ka tugevat ohtu jäädaginn Skandinaavia perifeeriaks, st jääda sõltuvusse valdavaltlokaalsest majandusgeograafilisest kontekstist.Praegune majanduskriis tõi küllalt selgelt esileperifeeriamajanduse negatiivse poole. Tõenäoliselton kriisist väljuv maailmamajandus teistsuguste geograafilistejõupooluste vahekorraga majandus. E<strong>esti</strong>jaoks tähendab see proovikivi seostada oma majandustuute kasvavate jõupoolustega, näiteks Hiinaga.Uute faktoritega arvestamine tähendab ilmselt kaE<strong>esti</strong> positsiooni muutust Euroopa majanduskompleksis.Ettevõtete tegevuskeskkonna käsitluses vaatlemeE<strong>esti</strong>t teiste maade foonil ja pöörame tähelepanunii neile probleemidele, mis tekivad seoses majanduse<strong>arengu</strong> jõudmisega innovatsioonipõhisessestaadiumi, kui ka praeguse kriisisituatsiooni mõjulüles kerkinud probleemidele E<strong>esti</strong> ettevõtete tegevuskeskkonnas.Selgub näiteks, et pole olemas ühteuniversaalset ideaalset maksupoliitikat, vaid maksusüsteempeab majanduse tõusu ja languse perioodiltäitma eri funktsioone. Võrreldes E<strong>esti</strong> kriisistväljumise abinõude paketti teiste maade omadega,püüame formuleerida mõningaid järeldusi sellekohta, mis soodustab ja takistab meie kriisist väljumistja uue majanduskasvu perioodi käivitumist.6.2. E<strong>esti</strong> majanduseväliskeskkonna muutumineE<strong>esti</strong> ettevõtete ja majanduse kasvuvõimalused sõltuvadeelkõige ekspordivõimalustest ja -suutlikkusest.Rahvusvahelise kaubanduse, konkurentsi ja tööjaotusealal on lähiaastail tulemas olulisi muutusi, millekspeame end valmis panema – et need muutusedei osutuks piiranguteks, vaid et saaksime neid pigemuute võimalustena ära kasutada.Globaalse kriisi ajal on nii riigi- kui ka ettevõttejuhtide pilgud suunatud üsna lähedasse tulevikku.E<strong>esti</strong> majanduskeskkonda enim mõjutavad tulevasedmuutused on samas oluliselt pikemaajalised. Võibväita, et enamikus on need muutused alanud juba kriisieelselajal. Globaalse kriisi mõjul on senised suundumusedveelgi hoogu juurde saanud. Siiski võib kriisisttuleneda ka uusi <strong>arengu</strong>id.Oleme end harjutanud mõttega, et maailmakaubandusetaastumisel ning kaubanduse avatuse jätkumiselmuutuvad keskkonnatingimused E<strong>esti</strong> ettevõtetejaoks uu<strong>esti</strong> soodsaks. Laias laastus see vast niiongi, samas aga tingivad muutused kaupade-teenusteturupotentsiaalis ning rahvusvahelise tööjaotuse jakonkurentsi osas E<strong>esti</strong> jaoks uue olukorra, kus üldinenõudluse tõus maailmaturgudel ei too veel tingimatakaasa E<strong>esti</strong> majanduse kasvu. Kõik sõltub meie sihtturgudeja ärialade valikutest ning sellest, kuidas perspektiivsetelturgudel tegutseme.Maailmakaubandusekriisijärgne taastumineAastail 1990–2008 maailmakaubanduse maht rohkemkui neljakordistus (Fontagne 2009: 27) 39 . Seda võimaldasidhoogne globaliseerumine, majanduslikul avatuselpõhinevate majanduspoliitikate lai levik ning toimuvmaailmakaubanduse liberaliseerimine, side- jatootmistehnoloogia <strong>arengu</strong>d. Alates 2000. aastast oliseejuures kaubanduse keskmine kasvutempo 12% aastas,jõudes 2007.-2008. aastal koguni 15-16%-ni (WTO2009: 8).Alates septembrist 2008 hoo sisse saanud globaalsefinantskriisi najal läks aga kaubavahetus järsult langussekogu maailmas. Rahvusvahelise Valuutafondisõnutsi on tegu suurima rahvusvahelise kaubanduselangusega alates Teisest maailmasõjast (IMF 2009: 1).39Kahekordistumine toimus iga kaheksa-üheksa aasta tagant.| 132
Sedavõrd suure languse taga on mitme asjaolu kokkulangemine(vt lähemalt Cheung, Guichard 2009).Esiteks, finantskriisist ja sellest edasi arenunud reaalmajandusekriisist tulenev üldine nõudluse langus onolnud väga suur. Teiseks, finantskriisi vahetuks tulemusekson olnud rahaturgude likviidsuse kokkukuivaminening sellega kaasnenud rahastamiskanalite ja-võimaluste oluline kitsenemine. See mõjutab otseseltka kaubanduskrediidi kättesaadavust, millel on suurmõju kaubavoogude toimimisele.Kolmanda põhjusena on toodud välja viimasel kümnendiltoimunud muutust kaubavoogude struktuuris:baasvajaduste katmiseks vajalike toodete (toit, toormeressursidjm) osa vähenemist ja töödeldud ning tööstuskaupadeosa suurenemist. Nimelt langeb just viimastenõudlus rasketel aegadel esimesena, samas kui baaskaupadeja -teenuste järele säilib nõudlus alati (Beattie 2009).Neljandaks, oma roll on ka sellel, et globaliseerumise tulemuseltoimub praegu enamik kaubandust väärtusahelatesiseselt. Seetõttu käivitub nõudluse vähenemises ahelreaktsioon:kui väheneb nõudlus väärtusahela lõpptootevõi -teenuse järele, väheneb sellest tulenevalt doominoefektinanõudlus vahetoodangu ja sisendite järele(Godart et al. 2009: 118; Cheung, Guichard 2009). Sellekoondmõju rahvusvahelise kaubanduse mahtude muutuseleon tunduvalt suurem kui otseselt lõpptoodete-teenusteekspordi vähenemisel.2009. aasta keskpaigast on kuised näitajad andnudsignaale, et kaubandusvood on taas kasvama hakanud(WTO 2009: 3). Aastataguse olukorraga (mil kaubavahetusemaht oli eelnenud kümne aasta kõrgeim) võrreldeson endiselt tegu langusega (G20 2009: 6-7). 2009.aastaks tervikuna oodatakse globaalse kriisi mõjul ca12%-list kaubanduse kogulangust mahulises arvestuses(IMF 2009: 2). Riikide rakendatud majanduse stabilisatsiooni-ja stimulatsioonipakettide mõjuna võiksseejärel aga oodata nii nõudluse ja majanduskasvu kuika nendega seotult kaubandustegevuse taastumist.Seda taastumist veavad ennekõike suured tärkavamajandusega riigid (Hiina, India, Brasiilia jt), kes kasuurima kriisi ajal jätkasid kasvamist, kuigi nendegikasvutempo vähenes oluliselt. USA ja Euroopa Liit,samuti Jaapan ehk senised maailmamajanduse mootoridon vaatamata mõningasele kosumisele eeldatavastikriisi järel oma võlakoormuse ja konkurentsivõimepuudujääkide tõttu olukorras, kus nad samaväärseltmõnda aega maailmamajandusse panustada ei suuda.Lähiaastatel jääb rahvusvahelise kaubandusekogukasv ilmselt siiski möödunud aastakümne keskmiseletugevalt alla. Pikemaajalistes prognoosidesusutakse, et sellisel madalamal tasemel on kasv samasjätkusuutlik ja järjepidev. Sel juhul võiks oodata kriisijärgseltmaailma kogukaubanduse mahu kahekordistumistaastaks 2025 (Fontagne 2009: 27).Kaubandusavatuse jätkumine japrotektsionismi ohudÜsna optimistlike üldprognooside aluseelduseks on,et maailmas ei toimu suure negatiivse mõjuga ootamatuidnegatiivseid sündmusi, mis riikide avatust jamajandusdünaamikat märkimisväärselt ringi pööratasuudaksid (nt terrorism, pandeemiad, globaalsedkeskkonnakatastroofid jm) (Fontagne 2009: 28).Lisaks eeldatakse Teise maailmasõja järgsetemajanduskriiside kogemusele toetudes, et kriis ei tookaasa püsivamat rahvusvahelise suhtluse ja kaubanduseleavatuse langust, riikide vahelise usaldamatusekasvu ja koostöövalmiduse langust. Mõneti ontegu iseeneses väga optimistliku lootusliku eeldusega,olukorras, kus (suurte) majandusriikide majanduslikkäekäik ja kriisist kosumine pole veel sugugi kindel.Sellistes oludes on peidus alati suuri riske, et protektsionismvõib vaatamata algsetele headele kavatsustelekasvavat rakendust leida kodumaise toodangu, tööhõive,kasumite ja ka rahanduse kaitsmise nimel.Ühise hoiatuse jätkuvast protektsionismi ohust kuimajanduste ja kaubanduste taastumise pidurist andsidalles hiljuti, 2009. aasta septembris G20 riikide juhtideleWTO, OECD ja UNCTAD-i peasekretärid. Nadtõid välja, et mõningane libisemine kaubandusavatusevähenemise suunas on juba toimunud (G20 2009: 6).Näiteks on abipakettide puhul rakendatud tolliväliseidkaubandusbarjääre riiklike ettevõtete eelistamisenäol (nn „Buy American” ja „Buy Chinese” klauslidvastavalt USA ja Hiina kriisiabi meetmetes).Protektsionism ühe riigi poolt kipub viima protektsionisminiteiste poolt ehk avatuse vähenemise jariigipiiride väliskaubandusvoogudele sulgemise suunas.Selle tulemuseks võiks koguni olla deglobaliseerumineehk laiema majandusavatuse ja kaubandussuhtluselõppemine, mida on maailmamajanduses(viimati USA suure depressiooni ajal) ennegi juhtunud(Quinian 2009). Vahetult kriisi lahvatamise järelkostis arvamusi, et selline areng ongi algamas (Beattie2009a).Praegu on siiski alust järeldada, et seni ei ole astutudüle kardetud piiri, mis viiks maailmamajandusetagasipöördumatult protektsionismini ja piiriülestekauplemisvõimaluste üldise pärssimiseni. Omapanuse on selleks andnud G20 foorumite ajal suurtemaailma majandusriikide vahel sõlmitud põhimõttelisedprotektsionismi piiramise kokkulepped. Eri riikidemeetmed on hinnanguliselt seni olnud kooskõlasWTO kokkulepete raamistikus võimaldatud ajutiseturukaitse reeglistiku ja põhimõtetega.Lisaks on eelmise kümnendi muutused globaalsestööjaotuses viinud sinnani, et maailma riikidelon raske avatusest loobuda. Eriti võib seda väitaendiste <strong>arengu</strong>maade kohta, kes on oma osakaalumaailmakaubanduses ning seeläbi jõukust ja heaolukümnendiga oluliselt suurendanud, laiendadesoma osalust rahvusvahelistes väärtusahelates. Globaliseerumiselõppemine pole selgelt nende huvides(Lee 2009; OECD 2009). Selle üheks näiteks sobibasjaolu, et USA-poolsetele Hiinast pärit terasetoodeteja rehvide kaubandusbarjääride kehtestamiselepole Hiina seni otsest vastulööki andnud (The Economist2009). Samas on ka lääneriigid selles seisus,133 |
- Page 5:
4.6. Põlvkonnasisene sotsiaalne mo
- Page 9:
SaateksEesti Inimarengu Aruanne 200
- Page 12:
1. PEATÜKKEesti inimarengu näitaj
- Page 17 and 18:
1.3. Töötus - suurim proovikiviEe
- Page 19 and 20:
seks (Gavrilova et al. 2000). Kui o
- Page 21 and 22:
21 000 (EHIS 2010). See toob järje
- Page 23 and 24:
analüüsil. (Rahandusministeerium
- Page 25 and 26:
Joonis 1.5.1. Eluga rahulolu sõltu
- Page 27 and 28:
Viidatud allikad1. Bezruchka, S. (2
- Page 29 and 30:
Joonis 2.2.1. Keskkonnamõju hindam
- Page 32 and 33:
kohaliku omavalitsuse vastuseisu ko
- Page 34 and 35:
Joonis 2.3.2. Eesti rohevõrgustik
- Page 36 and 37:
Viidatud allikad1. EEA Report (2009
- Page 38 and 39:
Joonis 2.4.4. Jäätmekonteineri (1
- Page 40 and 41:
Tabel 2.5.3. Keskkonnamaksude jaotu
- Page 42 and 43:
Viidatud allikad1. Grüner, E., Sal
- Page 44 and 45:
Joonis 2.6.4. Hambafluoroosi levimu
- Page 46 and 47:
Tabel 2.6.3. Õhusaaste tervisemõj
- Page 49 and 50:
mõjuta tervist, kuivõrd looduskes
- Page 51 and 52:
3. PEATÜKKRegionaalne arengja eluk
- Page 53 and 54:
tud tööalase pendelrände ulatuse
- Page 55 and 56:
Kaart 3.2.1. Registreeritud töötu
- Page 57 and 58:
madalaim brutopalga tase riigis. Te
- Page 59 and 60:
Millised on inimeste asukohaeelistu
- Page 61 and 62:
on kõige üldisemal tasemel määr
- Page 63 and 64:
trendis ametikohtade arv pigem kasv
- Page 65 and 66:
Ettevõtluse võrgustumine on üks
- Page 67 and 68:
nide, kohaliku omavalitsuse üksust
- Page 69 and 70:
Tabel 3.4.4. Ettevõtluse, turismi,
- Page 71 and 72:
samuti väga erinev. Territoriaalse
- Page 73 and 74:
ses, mis looksid kõikjal Eestis ee
- Page 75 and 76:
4. PEATÜKKSotsiaalnekeskkond ja t
- Page 77 and 78:
Eriti oluline on haridussüsteemi p
- Page 79 and 80:
Erinevad sotsiaalsed grupid omaposi
- Page 81 and 82:
eelkõige ametigruppide tasandil ni
- Page 83 and 84: erinevusi liiga suureks (Lindemann,
- Page 85 and 86: Tabel 4.5.2 peegeldab mobiilsuse ü
- Page 87 and 88: musena oli oodata nn vertikaalse eh
- Page 89 and 90: minek haridussüsteemist tööturul
- Page 91: konnast. Võttes arvesse, et Lõuna
- Page 95 and 96: sisenenud. See seletab, miks noorte
- Page 98 and 99: 4.9. Naised tööturul: lapsehooldu
- Page 100 and 101: Joonis 4.9.3. Viibib lapsehoius ül
- Page 102 and 103: Joonis 4.10.1. 18-35-aastaste noort
- Page 104 and 105: Viidatud allikad1. Adsera, A., Chis
- Page 106 and 107: Joonis 4.11.3. Töö iseloomu muutu
- Page 108 and 109: vajakajäämisi. Näiteks osalevad
- Page 110 and 111: Viidatud allikad1. Alexander, J. C.
- Page 112 and 113: Joonis 5.2.2. Erinevate valdkondade
- Page 114 and 115: Joonis 5.2.5. Tolerantsuse muutused
- Page 116 and 117: Joonis 5.2.7. End õnnelikena tundv
- Page 118 and 119: Tabel 5.3.1. Väärtusorientatsioon
- Page 120 and 121: Tabel 5.4.1. Kultuurielus osalemine
- Page 122 and 123: Joonis 5.4.3. Meeste ja naiste elul
- Page 124 and 125: LisaLisa 5.4.1. Kultuuritarbijate t
- Page 126 and 127: Tabel 5.5.2. Õpilaste väärtuste
- Page 128 and 129: ina keskkonna mõju - kas saadav ta
- Page 130 and 131: sugu, vaatlen noorte online-sisuloo
- Page 132 and 133: esitluse puhul. Ehkki teismeeas noo
- Page 136 and 137: Joonis 6.2.1. Maailma ja valitud ri
- Page 138 and 139: Joonis 6.2.4. Maailma ja valitud ri
- Page 140 and 141: Eesti tootja oma tootmise ise Hiina
- Page 142 and 143: kogu väga suuremahuline kaubavoog
- Page 144 and 145: Tabel 6.3.1. Ärikeskkonna komponen
- Page 146 and 147: Joonis 6.3.1. Erinevate tegurite ol
- Page 148 and 149: probleeme, tervikuna aga peavad vä
- Page 150 and 151: Joonis 6.4.2. Valitsussektori koguk
- Page 152 and 153: Tabel 6.4.2. Kasumimaksu määr Eur
- Page 154 and 155: Viimaste aastate majanduslanguse ti
- Page 156 and 157: tavad. Sellele vaatamata ei olnud E
- Page 158 and 159: Viidatud allikad1. Eesti konkurents
- Page 160 and 161: majandusliku konkurentsivõime ja s
- Page 162 and 163: Autorid1. peatükkAIN AAVIKSOO (MD,
- Page 164 and 165: MAARJA LÕHMUS (PhD) on Tartu Ülik
- Page 166 and 167: Meie, eestimaalasedAhti Kiili (17),
- Page 168 and 169: Eestimaa looduse iluHemely Leetna (
- Page 170 and 171: Eestimaa looduse iluAnastasia Losku
- Page 172 and 173: Eestimaa looduse iluJoel Õispuu (1
- Page 174 and 175: Minu kodu on mulle kallisLiis Leppn
- Page 176 and 177: Eesti - siin on hea olla!Janeli Vol
- Page 178: Enne ja nüüdLiina Sõrmus (12), P