30 Obrtničke <strong>novine</strong> GOSPODARSTVOČetvrtak, 23. studenoga 2006.VIJESTI IZ HGKHrvatsko-ciparski poslovni forumokviru službenog posjeta predsjednika Republike Cipar TassosomaU Papadopoulosoma Hrvatskoj, u čijoj pratnji su bili i predstavnici 9ciparskih tvrtki, 8. studenoga u Hrvatskoj gospodarskoj komori održan jei hrvatsko-ciparski poslovni forum kojem su nazočili i predsjednici dvijudržava. Tematski dio foruma bio je posvećen mogućnostima poslovanjana Cipru nakon ulaska te zemlje u Europsku uniju, a naglasak je stavljenna područje bankarstva i financiranja. Nakon plenarnog dijela, održanisu i individualni razgovori ciparskih i zainteresiranih hrvatskih gospodarstvenikao uspostavljanju suradnje u industriji, bankarstvu i osiguranju.(S. H.)Hrvatski dan u Berlinuorganizaciji Saveza njemačkih industrijsko-trgovinskih <strong>komora</strong>U (DIHK), Njemačko-hrvatske industrijske i trgovinske komore u Zagrebu,te Veleposlanstva RH u Berlinu i Agencije za promicanje ulaganja,7. studenoga u Berlinu je održan »Hrvatski gospodarski dan« uz prezentacijunašega gospodarstva, s naglaskom na mogućnostima investiranja.Hrvatsko izaslanstvo u kojem su sudjelovali predstavnici gospodarskihinstitucija i nekoliko hrvatskih tvrtki, predvodio je potpredsjednik VladeRH Damir Polančec. (S. H.)Dani hrvatskog osiguranjadruženje osiguravatelja Hrvatske gospodarske komore i ove godi-organiziralo je u Opatiji 6. i 7. studenoga poslovnu konferencijuUneindustrije osiguranja, održane pod tradicionalnim nazivom »Dani hrvatskogosiguranja«, koja je okupila oko 200 sudionika iz osiguravateljskihkuća, financijskog sektora i državnih institucija. Središnja tema bila suaktualna pitanja na hrvatskom osiguravateljnom tržištu – novi zakonskiokvir osiguravateljne djelatnosti, usklađenost domaćeg zakonodavstva sregulativom Europske unije, uloga nove regulatorne agencije HANFA-e,trendovi, te područje zdravstvenih i životnih osiguranja. (S. H.)Eduka plusrvatska gospodarska <strong>komora</strong> i Zagrebački velesajam po četvrti putHorganizirali su sajamsku izložbu o cjeloživotnom učenju i razvojuljudskih potencijala poznatu pod nazivom EDUCA PLUS, koja se održavalaod 7. do 11. studenoga. Sudjelovalo je 17 izlagača i 28 suizlagača,stavivši naglasak na povećanje razine znanja i vještina kao preduvjeta zastvaranje konkurentnog gospodarstva. U okviru te izložbe, 8. studenogaodržana je i međunarodna konferencija o temi »Upravljanje znanjem«, nakojoj su domaći i strani stručnjaci predstavili svoja iskustva s područjaupravljanja promjenama u radnoj sredini. Između ostalog, govorilo se i onovoj ekonomiji temeljenoj na znanju, koja je preduvjet, kako je istaknuto,stvaranja vrijednosti tvrtke i postizanja njezine konkurentnosti. (S. H.)Obrazovanje kao konkurentnostospodarsko vijeće Komore Zagreb 8. studenoga na sjednici u pro-sazivu raspravljalo je o temi »Obrazovanje kao konkuren-Gširenomtnost«. O važnosti obrazovanja kao bitnoj komponenti za postizanjetržišne konkurentnosti, hrvatskoj poziciji obrazovanja na svjetskoj listikonkurentnosti, te stanju i stavovima prema obrazovanju na razini društvai korporativnog sektora, ali i razvojnoj perspektivi, govorio je prof.dr. Sveto Marušić, inače profesor na nekoliko poslijediplomskih studijau Hrvatskoj, istraživač, konzultant i autor desetak stručnih knjiga, te oko150 znanstvenih radova s područja ljudskih potencijala, obrazovanja izapošljavanja. Po njegovom mišljenju, minimalni sustav obrazovanja utvrtkama morao bi se organizirati na tri razine: menadžersko obrazovanje,stjecanje dodatnih znanja za konkurentnost, te osposobljavanje zastandard uspješnosti poduzeća. Kako je istaknuo, u Hrvatskoj oko 40posto tvrtki ima zadovoljavajuće programe obrazovanja uz rad, a to suuglavnom uspješna velika poduzeća i ona u stranom vlasništvu, te sveviše i joint-venture tvrtke, iako tek njih 20 posto organizira obrazovanjemenadžera. Alarmantnim drži podatak da 60 posto tvrtki nema nikakvihprograma obrazovanja uz rad, iako čak 90 posto tvrtki deklarativno priznajevažnost poslovnog obrazovanja. Što se pak zaposlenika tiče, na ljestviciod ukupno 13 rangiranih motiva za rad, obrazovanju je pripalo tek11. mjesto. Na prvom s 84 posto vode plaće, a slijede dobri rukovoditelji,međuljudski odnosi, stalnost zaposlenja itd. (S. H.)OPATIJASavjetovanjehrvatskih ekonomistaU Hrvatskoj nitko ne smije biti u strahu za svoje radno mjesto,ako ispunjava svoje obveze i predano radi. Zalažemo se za sigurnostradnog mjesta, a reforme bi trebale ići u pravcu uvođenja modela tzv.fleksibilnosti i veće socijalne sigurnosti po uzoru na skandinavskezemlje. Rekao je to 15. studenoga predsjednik Republike HrvatskeStjepan Mesić na otvorenju tradicionalnog godišnjeg savjetovanjaekonomista u Opatiji, koje se održavalo pod njegovim pokroviteljstvom,a u organizaciji Hrvatskog društva ekonomista, uz sudjelovanjepredstavnika Vlade, gospodarskih i znanstvenih institucija i oko400 stručnjaka. Ističući nezaposlenost kao najveći hrvatski problem,predsjednik Mesić smatra da su stope ekonomskog rasta, iako visoke,još ispod prosječnih mogućnosti razvoja Hrvatske. Po njegovommišljenju rast BDP-a koji se kreće između 4 i 5 posto ne generira udovoljnoj mjeri otvaranje novih radnih mjesta i povećanje udjela zaposlenih.Sudionicima savjetovanja obratio se i predsjednik Vlade RH dr.Ivo Sanader. Govoreći o Državnom proračunu za 2007. godinu, on jenaglasio da su njegove glavne odrednice društvo znanja, ravnomjernirazvoj svih hrvatskih županija, te potpora gospodarstvu i poljoprivredi,dok je među ciljevima proračuna izdvojio smanjenje deficitakoji će sa sadašnjih 3 posto, do godine pasti na 2,7 posto. Treba li,pak, <strong>Hrvatska</strong> ići prema nula posto deficita, to bi, smatra Sanader,mogla biti jedna od tema o kojoj će ekonomisti raspravljati sljedećegodine. Osvrćući se na prijedlog zakona o prvom stupnju fiskalne decentralizacije,kojom se predviđa da porez na dohodak ide lokalnojsamoupravi, a porez na dobit državi, što će značiti oko 800 milijunakuna više za općine, gradove i županije, premijer Sanader to smatrapokazateljem ravnomjernog razvoja svih hrvatskih krajeva. Izmeđuostalog, istaknuo je da je reforma hrvatskoga pravosuđa preduvjetmakroekonomske stabilnosti, a potvrdu da ekonomska politika ide udobrom smjeru, vidi i u ocjeni jedne od četiri vodećih rejting agencijau svijetu, one japanske, koja je prvi put od 1998. godine Hrvatskojdigla kreditni rejting.SVJETSKA TRGOVINAStalni rastmeđunarodne razmjeneNa listi 20 najvećih svjetskih izvoznika robe, prvo mjesto zauzela je Kina, iza nje je Japan, dokje treće pripalo Južnoj Koreji, koja je u svjetskim omjerima, s nekih 45 milijuna stanovnika,relativno mala zemlja, no uspjela je postati svjetski izvoznik. Prema tvrdnjama ekonomskihanalitičara, ekspanzija izvoza svjetske trgovine se nastavlja, štoviše, ona se i ubrzava koliko urealnom, toliko i u nominalnom smislu, tj. u tekućim cijenama, čime se još jednom potvrđujepravilo da se trgovina, unatoč krizama, na neki način širiOd kada postoje statističkipodaci koji sumalo vjerodostojniji,a to je negdje iz polovice 19.stoljeća, u svijetu se bilježistalni rast obujma međunarodnetrgovine. Unatoč, ratovima,sukobima, pa i teškimkataklizmama, kao što je bioDrugi svjetski rat, trgovinastalno napreduje, raste iproširuje se, pa analitičaritvrde da je u ekonomiji teškopronaći neki slični fenomenkoji gotovo nikada ne pokazujekrizu. Razlog je, činise, u samoj ljudskoj prirodii težnji da se trguje, prodajei kupuje, pa je iskorištavanjeresursa postalo pravilokoje podržava i ekonomija.Sve je, pak, počelo još jakodavno, jer je međunarodnatrgovina pojava koja datira izantičkih vremena. No, glavnimotiv za trgovinu tada je bilatzv. rijetkost pojedine robe,proizvedene u nekim područjima,dok je u drugimanije bilo, pa se onda ta robaprenosila i prodavala. Međutim,kad je počelo razdobljeindustrijalizacije i ozbiljnogtehničkog napretka u 17. i18. stoljeću, glavni motiv međunarodnetrgovine postajeizvoz kvalitete. Trgovali suoni koji su kvalitetom robumogli i prodati. Sada kadaje nastupilo vrijeme globalizacije,snažnije izražene oddevedesetih godina prošlogastoljeća, glavni motiv trgovinepostaje cijena. Danas seuglavnom trguje pod motivacijomcijene, odnosno idese za tim da se usluga kupipo najnižoj cijeni.Lideri svjetsketrgovineUz cijenu kao osjetno naglašenmotiv današnje međunarodnetrgovine, njezinakarakteristika je i neprekidnirast. Pokazuje to i istraživanjeSvjetske organizacije zatrgovinu iz Ženeve, u kojemse ističe da je međunarodnatrgovina od 1990. do 2000.godine zabilježila rast od 6,4posto, dok je istodobno porastproizvodnje bio 2,5 posto. Urazdoblju, pak, od 2000. do2004. godine, kao reprezentativneza ovaj pregled, rastsvjetske trgovine iznosio je4,2 posto, dok je promatranou odnosu 2003./2004. tajporast dosegnuo 5 posto. No,ekonomski analitičari ističuda su se u međuvremenupromijenila područja i zemljelideri te trgovine, baš kao štosu se mijenjale i zemlje kojesu lideri proizvodnje pa igospodarskoga napretka.Najveći rast u 2004. godinizabilježen je u Aziji, gdje je trgovinau realnom smislu, dakle,kad se umanji za porastcijena, rasla u izvozu 14,5 posto,dok je rast uvoza bio 20posto. Vodeći lideri svjetsketrgovine postali su Kina, Ja-pan i Južna Koreja. Međutim,podaci pokazuju da azijskezemlje koje bilježe jako ubrzanigospodarski rast, poputKine, Indonezije, Tajlanda,Tajvana, zapravo više uvozenego izvoze. Kako kažuanalitičari, to i ne čudi, jer jepoznata ekonomska zakonitostda se u vrijeme razvoja irasta, pogotovo industrijskoga,više uvozi nego izvozi.Dvije zemlje koje u Aziji višeizvoze nego uvoze su one industrijalizirane,Južna Korejai Japan. One imaju tzv. pozitivnubilancu razmjene. Premarezultatima istraživanja,vrlo dinamičan rast trgovinepokazala je i Južna Amerika.Njezin je uvoz u cjeliniiznosio 18,5 posto, a gledanopojedinačno, većina zemaljaimala je uglavnom balansiranizvoz i uvoz, osim Čileai Brazila, gdje je zabilježenveći rast uvoza od izvoza. Uafričkim zemljama, pak, rastizvoza bio je 6 posto, a uvoza11 posto, čime se i potvrđujepravilo da zemlje kojesu nerazvijene i na putovimarazvoja više uvoze negoizvoze. U tom pogledu, tvrdeanalitičari, nema pomaka.Azijski izvoz duploveći od američkog ieuropskogAnaliza kretanja međunarodnetrgovine po kriterijustalnih cijena, pokazuje dau Aziji, Centralnoj i JužnojAmerici i Rusiji sa zemljamau okruženju, izvoz i uvoz rastubrže od svjetskoga prosjeka.Na afričkom kontinentu,te Srednjem Istoku i SjevernojAmerici uvoz je veći odsvjetskog prosjeka, a izvozmanji. U usporedbi, pak,Sjeverne Amerike i Azije,azijski izvoz je duplo veći odameričkoga, ali i europskoga.Što se Europe tiče, izvoz iuvoz manji su od svjetskogaprosjeka, pri čemu istočnoeuropskezemlje imaju jačenaglašenu svjetsku trgovinu,dok u zemljama zapadne Europekoje, istina, imaju izvozjači od uvoza, trgovina zaostajeza svjetskim prosjekom.Prema podacima Svjetskeorganizacije za trgovinu izŽeneve, cjelokupni svjetskirobni izvoz u realnim cijenamadosegao je 2004. godine8.880 milijardi dolara, a izvozusluga 2.100 milijardi dolara.U odnosu na godinu danaprije, svjetski robni izvoz povećanje za 21 posto, a izvozusluga za 16 posto. Ukupansvjetski uvoz iznosio je istegodine 9.215 milijardi dolara,što je u odnosu na 2003. porastod 21 posto. U ukupnoostvarenom svjetskom izvozu,gledano po regijama, najvećiudjel od 4.024 milijardedolara, ima Europa, pri čemuna 25 zemalja Europske unijeotpada 3.708 milijardi dolara.Europski udjel najveći je i uukupno ostvarenom svjetskomuvozu, dosegnuvšiiznos od 4.133 milijardi dolara,od čega na zemlje Unijeotpada 3.784 milijardi dolara.S ostvarenih 2.385 milijardidolara izvoza, na drugommjestu je Azija, uz udjel Kineod 593 milijuna dolara, te Japanaod 565 milijuna. Azijskiuvoz iznosio je, pak, 2.214milijardi dolara, s kineskimudjelom od 561 milijun dolarai japanskim od 455 milijunadolara. U ukupno ostvarenomsvjetskom izvozu udjelAzije, kažu analitičari, kontinuiranoraste, pa je s 8 postou 2002. godini povećan na 18posto u 2003. godini, dok jeu 2004. dosegao već 25 posto.U tome prednjači Kina sudjelom od 35 posto azijskogrobnog izvoza. Udjel Azijeu ukupno ostvarenom svjetskomuvozu je sa 6 posto u2002. porastao na 27 posto u2004. godini. Treće mjesto nasvjetskoj trgovinskoj ljestvicizauzela je Sjeverna Amerika,s udjelom u ukupno ostvarenomizvozu 2004. godineod 1.330 milijardi dolara, odčega 819 milijuna dolara otpadana SAD. Sjevernoameričkiuvoz istodobno je iznosio1.727 milijardi dolara, sudjelom SAD-a od 1.526 milijardi.Što se ostalih područjatiče, u ukupnom svjetskomizvozu Afrika je 2004. godinesudjelovala s 228 milijunadolara, Srednji Istok s 379milijuna, Centralna i JužnaAmerika s 272 milijuna, a Rusijasa zemljama u okruženjus 263 milijuna dolara.Nagli rast cijenasirovinaU posljednje dvije do tri godinedošlo je do velikih promjenau svjetskim cijenama.Cijene koje su dugo stagnirale,pogotovo cijene sirovina,goriva i metala, naglo su rasle,jer se povećala potrošnja,ali se istodobno mijenjao i tečajdolara, a valuta kojom setrguje na svjetskom tržištu 80posto je dolar. Analitičari ističupri tome da u vrijednosnimiznosima nije ista slika kao urealnim, znači, u odnosu nacijene bitno su se promijenilepozicije pojedinih koristi iz temeđunarodne trgovine. Dvijekomponente cijena znatnosu utjecale na rast svjetskihcijena: usluge transporta iusluge nekih sirovina, a to sumetalske sirovine, primjerice,željezo, bakar i olovo. Tu jedošlo do promjena u komercijalizacijitih vrijednosti. Usvakom slučaju, profitiralesu, kažu, nerazvijene zemlje,posebice one Južne Amerike iSrednje Azije, ali i neke drugebogate rudama i naftom,dok su zemlje razvijenogasvijeta platile određeni cehonoga što su koristile prijetoga u svoju korist, dižućiprofite na temelju ulaganja ikapitala. Svjetska situacija sebitno promijenila. Na listi 20najvećih izvoznika roba prvomjesto zauzela je Kina, slijedije Japan, dok je treće mjestopripalo Južnoj Koreji, koja jeu svjetskim omjerima, s nekih45 milijuna stanovnika, relativnomala zemlja, no uspjelaje postati svjetski izvoznik.Prema tvrdnjama ekonomskihanalitičara, ekspanzijaizvoza svjetske trgovine senastavlja, štoviše, ona se i ubrzavakoliko u realnom, tolikoi u nominalnom smislu, tj. utekućim cijenama, čime se jošjednom potvrđuje pravilo dase trgovina, unatoč krizama,na neki način širi. Slijedomekonomske logike, moglo bise tako zaključiti da svijet nijeu krizi, jer ako se gledaju robnii financijski fondovi svjetskogagospodarstva, trgovinapokazuje da su oni na nekinačin uravnoteženi. Dakle,unatoč svim mogućim prijetnjamai prividu da je svijetpred katastrofom, podaci osvjetskoj trgovini otkucavajuživot. Oni pokazuju da u materijalnompogledu svijet idedalje. Može li to, pak, planetizdržati, posebna je priča.Snježana Habulin
Četvrtak, 23. studenoga 2006.GOSPODARSKA KRETANJAIndeksi industrijske proizvodnje u rujnu 2006., prvi rezultatiIX. 2006.IX. 2006. I. – VIII. 2006.StrukturaØ 2005.IX. 2005. I. – VIII. 2005.U K U P N O 100,00 108,4 103,0 103,9Obrtničke <strong>novine</strong> 31Pripremila: Zrinka DebeljakPojašnjenje: Ukupna industrijska proizvodnja u rujnu 2006. veća je za 3,0% uusporedbi s rujnom 2005., a u razdoblju od siječnja do rujna 2006. veća je za3,9% od proizvodnje u istom razdoblju 2005. U usporedbi s prosječnom mjesečnomproizvodnjom u 2005. industrijska proizvodnja u rujnu 2006. veća jeza 8,4%. Izvor: Priopćenje DZS br. 2.1.1/9. od 20. 10. 2006.Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom (za razdoblje siječanj – rujan 2006. – privremeni podaci)I. – IX.2006.u tis.kunaIzvoz Uvoz Saldo robne razmjene Pokriven.uvozau tis.USDu tis.eurau tis.kunau tis.USDu tis.eurau tis.kunau tis.USDu tis.euraizvozomu %43 297 250 7 374 954 5 924 310 92 295 570 15 736 358 12 630 818 -48 998 320 -8 361 404 -6 706 508 46,9Pojašnjenje: Ukupan izvoz Republike Hrvatske za razdoblje odsiječnja do rujna 2006., prema privremenim podacima, iznosio je43 297 milijun kuna. Istodobno je uvoz iznosio 92 296 milijunakuna. Vanjskotrgovinski deficit iznosio je 48 998 milijuna kuna.Iskazan u milijunima američkih dolara, izvoz je u razdoblju od siječnjado rujna 2006. iznosio 7 375, uvoz 15 736, a vanjskotrgovinskideficit 8 361 milijuna američkih dolara.U milijunima eura, u razdoblju od siječnja do rujna 2006., izvozje iznosio 5 924, a uvoz 12 631 milijuna eura, dok je vanjskotrgovinskideficit iznosio 6 707 milijuna eura.Pokrivenost uvoza izvozom bila je 46,9%.Izvor: Priopćenje DZS br. 4.2.1/9. od 31. 10. 2006.Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća za kolovoz 2006.VIII. 2006.I. – VIII.2006.VIII. 2006.VII. 2006.IndeksiVIII. 2006.VIII. 2005.I. – VIII. 2006.I. – VIII. 2005.Prosječna mjesečnaisplaćena neto plaća, kune 4 633 4 560 101,7 104,9 105,0Realna neto plaća 101,6 101,4 101,3Pojašnjenje: Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća po zaposlenomeu pravnim osobama Republike Hrvatske za kolovoz2006. iznosila je 4 633 kune, što pokazuje nominalni rast za1,7%, a realni za 1,6% u odnosu na srpanj 2006.Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća za kolovoz 2006. uodnosu na isti mjesec prošle godine nominalno je viša za 4,9%,a realno za 1,4%.Za razdoblje od siječnja do kolovoza 2006. prosječna mjesečnaisplaćena neto plaća iznosila je 4 560 kuna, što je u odnosu naisto razdoblje 2005. nominalno više za 5%, a realno za 1,3%.Izvor: Priopćenje DZS br. 9.1.1/8. od 27. 10. 2006.Prosječna mjesečna bruto plaća za srpanj 2006.VIII. 2006.I. – VIII.2006.VIII. 2006.VII. 2006.IndeksiVIII. 2006.VIII. 2005.I. – VIII. 2006.I. – VIII. 2005.Prosječna mjesečnabruto plaća, kune 6 672 6 565 101,9 105,8 105,9Realna bruto plaća 101,8 102,3 102,2Pojašnjenje: Prosječna mjesečna bruto plaća po zaposlenomeu pravnim osobama Republike Hrvatske za kolovoz 2006. iznosilaje 6 672 kune, što pokazuje nominalni rast za 1,9%, a realniza 1,8% u odnosu na srpanj 2006.Prosječna mjesečna bruto plaća za kolovoz 2006. u odnosu naisti mjesec prošle godine nominalno je viša za 5,8%, a realnoza 2,3%.Za razdoblje od siječnja do kolovoza 2006. prosječna mjesečnabruto plaća iznosila je 6 565 kuna, što je u odnosu na isto razdoblje2005. nominalno više za 5,9%, a realno za 2,2%.Izvor: Priopćenje DZS br. 9.1.2/8. od 27. 10. 2006.Zaposleni po djelatnostima u kolovozu 2006.VIII. 2006. IX. 2006.IndeksiIX. 2006.VIII. 2006.Aktivno stanovništvo 1 727 241 1 725 904 99,9Ukupno zaposleni 1 456 190 1 446 887 99,4Zaposleni u pravnim osobama 1) 1 138 175 1 135 480 99,8Zaposleni u obrtu i slobodnim profesijama 2) 273 553 267 298 97,7Osiguranici poljoprivrednici 2) 44 462 44 109 99,2Nezaposleni 3) 271 051 279 017 102,9Stopa registrirane nezaposlenosti, % 4) 15,7 16,2Podaci preuzeti od Državnog zavoda za statistiku. Navedeni podaci mogu se naći na web adresi: www.dzs.hr1) Podatak za srpanj i kolovoz 2006.privremen je.2) Podaci su preuzeti iz evidencijeaktivnih osiguranika Hrvatskogzavoda za mirovinsko osiguranje.3) Podaci su preuzeti od Hrvatskogzavoda za zapošljavanje.4) Stopa nezaposlenosti izračunanaje kao odnos nezaposlenih premaukupnome aktivnom stanovništvu.Izvor: Priopćenje DZS, br. 9.2.1/9.od 27. 10. 2006.OBRTNIČKE NOVINENAKLADNIK:HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA,PP 166 10 000 ZAGREBTelefon: 01/4806 666 Fax: 01/4846 610E-mail: hok@hok.hr; WEB: http//www.hok.hrZa nakladnika: Stjepan Šafran, predsjednik Hrvatske obrtničke komoreGlavni urednik: Dr. Petar SindičićZagreb, PP 166; tel: 01/4812 262; fax: 01/4812 268Fotograf: Tomislav SmoljanovićAdministrator: Tamara PavelićE-mail redakcije: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hrNAKLADA: 100.000RUKOPISI I SLIKE SE NE VRAĆAJUGRAFIČKA PRIPREMA I TISAK: VJESNIK D.D.Vladina izvoznaofenzivaIako se u rujnu činilo da će VladaIve Sanadera u mjesec dana ispucativećinu svojih uzdanica za kampanju,nekolicina programa ipak se ne planiraprerano potrošiti. Tako je odlučeno daće novi akcijski plan Vlade za poticanjeizvoza, popularno nazvan »<strong>Hrvatska</strong>izvozna ofenziva«, krenuti u siječnjuiduće godine. Program će se, kako semože čuti, bazirati na konkretnim iprovjerljivim mjerama koje bi u razdobljuod tri godine, dakle do vremenakoje se čini izvjesno za ulazak u Uniju,udvostručile vrijednost izvoza, povećalebroj pretežitih izvoznih poduzećai stvorile pretpostavke za supstitucijudijela uvoznih proizvoda domaćima,ali konkurentnima.U Vladi ističu, kako se potonje neodnosi na akciju »Kupujmo hrvatsko«već je cilj potaknuti stvaranje konkurentnihproizvoda, ali u većoj mjeri ipoluproizvoda kojima bi se supstituiraouvoz u područjima u kojima je tomoguće napraviti.Osim supstitucije uvoza, jedan odbitnih ciljeva programa bit će i povećanjeudjela u izvozu proizvoda sdodanom vrijednošću jer je sadašnjastruktura izrazito nepovoljna. Naime,čak 70 posto domaćeg izvoza proizvodisu radno intenzivnih djelatnosti,što će se svakako nastojati promijeniti.Vlada izlaz vidi u stvaranju klastera, avjerojatno će na početku biti riječ o njihpet koji će se formirati ili zbog stvaranjazajedničkog izvoznog proizvoda ilizbog zajedničkog nastupa na nekomod ciljanih tržišta. O konkretnijim inicijativamau Vladi još ne žele govoritijer se radna skupina još nije izjasnila oprijedlozima i pojedinim segmentimaprograma koje ovih dana finišira 10ekspertnih timova u koje je uključenostotinjak stručnjaka iz raznih hrvatskihinstitucija.Naime, u izradi Programa Vlada seoslonila na široku bazu institucija, odUdruge Hrvatskih iznoznika, prekoHrvatske gospodarske komore i Hrvatskeudruge poslodavaca do Obrtničkekomore, te na konzultante iz Austrijekoji su sudjelovali u izradi sličnog programakojeg je svojevremeno iniciralaaustrijska Vlada. (Poslovni.hr)