Barska kornjaca na jezeru Modrac.pdf - Ekologija.ba
Barska kornjaca na jezeru Modrac.pdf - Ekologija.ba
Barska kornjaca na jezeru Modrac.pdf - Ekologija.ba
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
EVROPSKA BARSKA KORNJAČA (Emys orbicularis)NA AKUMULACIJI MODRAC –trenutno stanje, stepen ugroženosti i mogućnosti zaštiteTuzla, decem<strong>ba</strong>r 2012.www.ekologija.<strong>ba</strong>
UVODKornjače su jed<strong>na</strong> od <strong>na</strong>jstarijih živućih grupa gmizavaca <strong>na</strong> Zemlji. Da<strong>na</strong>s je poz<strong>na</strong>to oko 240različitih vrsta, svrstanih u 12 porodica (Kalezić i Tomović, 2007). Ove spore i trome životinje prvobitnosu bile kopneni gmizavci od kojih su se samo neke <strong>na</strong>k<strong>na</strong>dno prilagodile životu u slatkim vodama imoru. Ovisno o uslovima života i okoline u kojoj imaju prirodno stanište, kornjače se mogu podijeliti utri skupine:1. kopnene ili suhozemne;2. slatkovodne;3. morske.Nama je <strong>na</strong>jzanimljivija druga skupi<strong>na</strong>, jer se jedinke iz ove skupine mogu <strong>na</strong>ći <strong>na</strong> <strong>na</strong>šim prostorima.Od slatkovodnih vrsta koje se mogu <strong>na</strong>ći u BiH, <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong> je uoče<strong>na</strong> <strong>ba</strong>rska kornjačaEmys orbicularis Lin<strong>na</strong>eus, 1758.Naglim razvojem industrije i izgradnjom cesta, životni prostor mnogih kornjača u BiH sve je ugroženiji.Ispuštene industrijske otpadne vode u slivnom području jezera <strong>Modrac</strong> mijenjaju kvalitet staništa ukojem su kornjače <strong>na</strong>stanjene, a regulacija riječnih tokova rezultira gubitkom mjesta <strong>na</strong> kojimakornjače polažu jaja. Novosagrađene ceste presijecaju njihovo prirodno stanište zbog čega veliki brojkornjača strada <strong>na</strong> cestama.U mnogim krajevima svijeta mnogo ih love i ubijaju jer se meso i jaja nekih kornjača smatraju vrlocijenjenim prehrambenim <strong>na</strong>mirnicama. U BiH se <strong>ba</strong>rska kornjača, <strong>na</strong> sreću ne posmatra kaoprehrambe<strong>na</strong> <strong>na</strong>mirnica, ali se tokom ribolova bezobzirnošću ribolovaca uništava veliki broj jedinki.Savreme<strong>na</strong> civilizacija i ur<strong>ba</strong>nizacija kornjače smatra “kućnim ljubimcima”, pa se za zadovoljenjetakvih potre<strong>ba</strong> veliki broj kornjača lovi za prodaju u prodavnicama kućnih ljubimaca. Iz svega<strong>na</strong>vedenog može se zaključiti da je bez učinkovitih mjera zaštite opsta<strong>na</strong>k ove vrste kornjače ozbiljnougrožen.U većem dijelu Evrope, Emys orbicularis je zaštiće<strong>na</strong> vrsta životinja i <strong>na</strong>lazi se <strong>na</strong> crvenoj listiugroženih vrsta, zbog toga što ih savreme<strong>na</strong> civilizacija i ur<strong>ba</strong>nizacija uništava <strong>na</strong> više <strong>na</strong>či<strong>na</strong>, čime sesmanjuje broj slobodnoživućih u prirodi.Nažalost BiH u Zakonu o zaštiti prirode nema član kojim bi pod zaštitu bila stavlje<strong>na</strong> ova vrstaživotinja, tako što bi bila zabranje<strong>na</strong> svaka radnja kojom se ometa i uznemirava u svom prirodnomstaništu i slobodnom razvoju (rastjerivanje, proganjanje, hvatanje, držanje, ozljeđivanje i ubijanje, teoštećivanje njenih gnijezda ili legala i staništa).Činjenica da <strong>ba</strong>rske kornjače u BiH imaju svoje prirodno stanište je malo poz<strong>na</strong>ta stanovništvu i kodmnogih izaziva čuđenje.U radu iznosimo dosadašnja saz<strong>na</strong>nja o sistematici, a<strong>na</strong>tomiji, fiziologiji te razmnožavanju i životukornjača koje žive <strong>na</strong> području akumulacije <strong>Modrac</strong>.4 www.ekologija.<strong>ba</strong>
1. BARSKA KORNJAČA (Emys orbicularis Lin<strong>na</strong>eus, 1758)<strong>Barska</strong> kornjača (Emys orbicularis), jed<strong>na</strong> je od samo dvije slatkovodne vrste kornjača koja jeautohto<strong>na</strong> skoro u cijeloj Evropi. U centralnoj Evropi je <strong>na</strong>žalost gotovo izumrla, a kao jedan odrazloga njenog nestanka iz centralne Evrope <strong>na</strong>vodi se taj što se u 17. i 18. stoljeću njeno mesokoristilo kao hra<strong>na</strong> za vrijeme posta katoličke korizme. Drugi važan faktor jeste uništavanje njenogprirodnog staništa od strane samog čovjeka. Da<strong>na</strong>s je ova vrsta u Evropi strogo zaštiće<strong>na</strong>. Emysorbicularis se <strong>na</strong>lazi pretežno u velikim jezerima, sporotekućim rijekama i drugim mirnim vodama. Ova,jako plašljiva vrsta, obožava mjesta zarasla travom i drugim biljkama. Aktiv<strong>na</strong> je i danju i noću. Truhlepanjeve, kamenje koje je do pola u vodi, i sl. koristi za sunčanje. Hibernira od oktobra do aprila ilimaja, ovisno o regiji i temperaturi okoline. Prehra<strong>na</strong> joj se sastoji od raznih insekata, punoglavaca,ribica i sl. U manjoj mjeri ova vrsta jede biljnu hranu, ali joj meso ipak ostaje glav<strong>na</strong> hra<strong>na</strong>. <strong>Barska</strong>kornjača je jedi<strong>na</strong> vrsta koja je autohto<strong>na</strong> u srednjoj Evropi. Donedavno je ta vrsta bila jedi<strong>na</strong> vrstaroda Emys. Nakon genetičkih istraživanja populacije koja egzistira <strong>na</strong> Siciliji, Fritz et al, (2005) tupopulaciju opisuje kao posebnu vrstu Emys tri<strong>na</strong>cris.Emys orbicularis, zavisno o kojoj se podvrsti radi, dostigne prosječnu veličinu od 15 do 20 cm.Sjeverne i istočne podvrste su veće od južnijih podvrsta. Mužjak ostaje kao i kod većine vrsta manji odženke. Pod normalnim uvjetima se teži<strong>na</strong> kreće od 400 do 700 grama. Pro<strong>na</strong>đeni su i pojedi<strong>na</strong>čnirijetki primjerci od 1,5 kg težine. Podvrste variraju i po izgledu. Crni ili tamno smeđi oklop (carapax)ima često sitne žute tačkice ili linije. Donji dio oklopa (plastron) može biti od skroz žutog do žutog savelikim crnim flekama, sitnim crnim mrljama, ili čak i skroz crn. Glava, udovi, vrat i koža takođerpokazuju razliku u podvrstama. Ti dijelovi mogu biti od tamno smeđe do crne boje sa sitnim žutimtačkicama.Literaturni prikaz Emys orbicularisEmys orbicularis je rasprostranje<strong>na</strong> u širem području Evrope, od Portugala i Španije do Aralskogjezera i Kazahsta<strong>na</strong> u Aziji. U većini zemalja, pogotovo u Njemačkoj, Švicarskoj i Austriji ove supopulacije gotovo nestale. U Švicarskoj su <strong>na</strong>jvjerovatnije nestale iz prirode. U Njemačkoj suposljednjih godi<strong>na</strong> provođeni razni projekti kako bi se neke populacije ponovo <strong>na</strong>selile <strong>na</strong> mjestimagdje su nekad živjele. Emys orbicularis je zaštiće<strong>na</strong> vrsta koja je <strong>na</strong>vede<strong>na</strong> <strong>na</strong> crvenoj listi IUCN-a.www.ekologija.<strong>ba</strong> 5
1.1 Rasprostranjenost<strong>Barska</strong> kornjača (E. orbicularis Lin<strong>na</strong>eus, 1758) pripada porodici slatkovodnih kornjača (Emididae). Toje semiakvatič<strong>na</strong> vrsta, čiji areal rasprostranjenja obuhvata sjevernu Afriku (Maroko, Tunis), prekoFrancuske, Italije, Njemačke, Poljske, Mađarske, Rumunije, Austrije, Balka<strong>na</strong>, pa sve do Turske.Najsjevernije populacije su prisutne u Danskoj i Litvi (Podloucky, 1997). Prema Fritzu (1992), ukontinentalnom dijelu Hrvatske (Panonska nizi<strong>na</strong>) rasprostranje<strong>na</strong> je hibrid<strong>na</strong> populacija Emysorbicularis orbicularis x hellenica, a u primorju Emys orbicularis hellenica Valenciennes, 1832, koja semože <strong>na</strong>ći i <strong>na</strong> otocima Cresu, Krku, Plavniku, Rabu, Pagu, Kor<strong>na</strong>tu i Mljetu. Živi u mirnim ilisporotekućim vodama s muljevitim dnom. Danju se obično ne udaljava od svog vodenog prebivališta,a noću se kreće i po kopnu.1.2 MorfologijaOklop joj je eliptično jajolikog oblika i pljos<strong>na</strong>tiji, <strong>na</strong> zadnjem kraju nešto proširen, dužine oko 20(izuzetno do 35 cm). Gornji dio carapaxa je crnozelene do crne boje sa žutim pjegama i prugama, adonji dio oklopa prljavožute boje s nekoliko tamnih mrlja.Seksualni dimorfizam je slabo izražen. Ženke su obično veće od mužjaka, a njihov rep je kraći uodnosu <strong>na</strong> rep mužjaka. Kod mužjaka je rep duži i deblji, a kloaka im je pomjere<strong>na</strong> <strong>na</strong>zad. Repmužjaka je dužine 15 do 24 cm, a ženke 13 do 18 cm.Deblji rep mužjakaTanji rep ženkeMužjak i ženka se također mogu raspoz<strong>na</strong>ti po boji šarenice oka. Dok je u mužjaka šarenica smeđeboje, kod ženki je žuta. Plastron mužjaka je ugnut radi lakše kopulacije. Između prstiju ima plovnekožice, što ukazuje da veliki dio života provodi u vodi i da je do<strong>ba</strong>r plivač. Pliva brzim pokretima,izvodeći pri tome zamahe svakom nogom posebno.Smeđa šarenica mužjakaŽuta šarenica ženkeOklop <strong>ba</strong>rske kornjače je sastavljen od leđnog (carapax) i trbušnog štita (plastron). Karapaks je gladaki slabo ispupčen. Između leđnog i trbušnog štita nema rubnih pločica, već su spojeni hrskavicom, kojaomogućava nez<strong>na</strong>tnu pokretljivost plastro<strong>na</strong>. Vilice su bez zu<strong>ba</strong> i presvučene su rožnom prevlakom.6 www.ekologija.<strong>ba</strong>
Nastanjuje stajaćice i sporotekuće vode sa gustom vodenom vegetacijom. Tokom da<strong>na</strong> se sunčaju <strong>na</strong>srušenom drveću ili kamenju, a tokom noći idu i dalje od vode. Na prvi z<strong>na</strong>k opasnosti bježe u vodu izaranja. Zimu provode uvučene u muljevito dno plitkih voda stajaćica.Plovne kožice između prstiju<strong>Barska</strong> kornjača tokom sunčanja1.3 Ishra<strong>na</strong><strong>Barska</strong> kornjača se hrani manjim ri<strong>ba</strong>ma, ža<strong>ba</strong>ma, puževima, punoglavcima, crvima i kukcima, a uiznimnim situacijama i biljnom hranom. Veći plijen, koji ne može pojesti odjednom, pridržava prednjimnogama, a čeljustima otkida komadiće mesa (Anon, 2005a).1.4 Razmnožavanje<strong>Barska</strong> kornjača period hiber<strong>na</strong>cije provodi zarive<strong>na</strong> u mulju. Rituali parenja počinju odmah poslijehiber<strong>na</strong>cije, obično tokom aprila. Parenje se odvija u vodi, a u maju ženka izlazi <strong>na</strong> kopno i polaže 10do 15 čunjastih jaja, dužine 20 – 25 mm i težine od 6 – 10 grama. Ženka <strong>na</strong> pogodnim mjestimarepom i zadnjim ekstremitetima iskopa gnijezdo u zemlji koje <strong>na</strong>kon polaganja jaja zatrpa. Vrijemetraženja mjesta za leglo može trajati do 24 sata, a polaganje jaja do četiri sata. Ženke polažu jaja <strong>na</strong>kopnu <strong>na</strong> udaljenosti do 150 m. Mladunci iz gnijezda izlaze tek idućeg proljeća. Mladi su izloženibrojnim predatorima, a <strong>na</strong>ročito lisicama. Ženke dostižu spolnu zrelost od 8 do 10 godi<strong>na</strong>, a mužjaci suspolno zreli s 5 do 6 godi<strong>na</strong>.Jaja u legluNapušteno leglo1.5 Podvrste <strong>ba</strong>rske kornjače<strong>Barska</strong> kornjača je politipska palearktička vrsta, koja se da<strong>na</strong>s diferencira <strong>na</strong> 13 poz<strong>na</strong>tih podvrsta, aočekuje se da će <strong>na</strong>red<strong>na</strong> istraživanja pokazati još više. Nomi<strong>na</strong>l<strong>na</strong> podvrsta je Emys orbicularisorbicularis, podvrsta koja je autohto<strong>na</strong> u srednjoj Evropi, pa i <strong>na</strong> području akumulacije <strong>Modrac</strong>. Da<strong>na</strong>spoz<strong>na</strong>te podvrste Emys orbicularis su:www.ekologija.<strong>ba</strong> 7
Grupa OccidentalisGlavata kornjača srednje veličine. Ženke i mužjaci su jed<strong>na</strong>ke veličine.Emys orbicularis occidentalis (Fritz, 1993)Emys orbicularis hispanica (Fritz, Keller, Budde, 1996)Emys orbicularis fritzjuergenobsti (Fritz,1993)Grupa GalloitalicaKornjača manje do srednje veličine. Prednji udovi često su oz<strong>na</strong>čeni sa samo jednom žutom linijom.Mužjaci su manji od ženke.Emys orbicularis galloitalica (Fritz, 1995)Emys orbicularis lanzai (Fritz,1995)Emys orbicularis capolongoi (Fritz,1995)Emys orbicularis ingau<strong>na</strong> (Jesu, 2004)Grupa OrbicularisJako tamne, često srednje do veće veličine. Plastron često kod mužjaka crn.Emys orbicularis orbicularis (Lin<strong>na</strong>eus, 1758 sensu lato)(Fritz ovu podvrstu dijeli u još dvije podvrste)Emys orbicularis colchica (Fritz, 1994 sensu lato)Emys orbicularis eiselti (Fritz, Baran, Budak, Amthauer, 1998)Grupa HellenicaTrenutno je u ovoj grupi opisa<strong>na</strong> samo jed<strong>na</strong> podvrsta. Prostiru se od Italije do Balka<strong>na</strong> (do otokaKrka). Plastron je često skroz žut. Kod ženki je vrat također žut.Emys orbicularis hellenica (Bibron, Saint-Vincent 1832)Grupa IbericaKornjača od manje do srednje veličine. Ženke manje od mužjaka.Emys orbicularis iberica (Eichwald, 1831)Emys orbicularis persica (Eichwald, 1831)Grupa LuteofuscaTrenutno je samo jed<strong>na</strong> podvrsta u ovoj grupi opisa<strong>na</strong>. Jako svijetla žutosmeđa kornjača s manjomglavom. Autohto<strong>na</strong> u srednjoj A<strong>na</strong>doliji.Emys orbicularis luteofusca (Fritz, 1989)2. CILJ ISTRAŽIVANJAImajući u vidu činjenicu da je populacija <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> širem prostoru Evrope ugrože<strong>na</strong> vrsta teda su joj zbog toga u različitim državama dodijeljene različite kategorije ugroženosti, a <strong>na</strong> osnovu togai različite preporuke i oblici zaštite, osnovni cilj istraživanja je utvrđivanje stanja populacije i eventualneugroženosti ove vrste <strong>na</strong> prostoru akumulacije <strong>Modrac</strong>.U okviru istraživanja je planirano sprovesti:- Anketiranje 100 predstavnika lokalnog stanovništva i ribolovaca koji ri<strong>ba</strong>re <strong>na</strong> istraživanompodručju;- Na odabranim lokacijama provesti terenska istraživanja u periodu od aprila do septembra i utvrditibroj pojavljivanja <strong>ba</strong>rske kornjače i njenu eventualnu ugroženost;- Procijeniti stepen ugroženosti staništa istraživane vrste- Predložiti mjere zaštite <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong>.8 www.ekologija.<strong>ba</strong>
3. ISTRAŽIVANI PROSTORRaspoloživi podaci o arealu <strong>ba</strong>rske kornjače u Bosni i Hercegovini su vrlo oskudni, a sadržani su usamo dvije publikacije (Radovanović, 1951; Škrijelj i Korjenić, 2000). Pomenuti podaci ukazuju da je<strong>ba</strong>rska kornjača rasprostranje<strong>na</strong> <strong>na</strong> prostoru od Kaspijskog jezera i Urala <strong>na</strong> istoku, preko sjeverneAfrike i zapadne Azije sve do srednje i južne Evrope.Slične podatke o arealu i ekologiji <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong>lazimo i u Crvenoj knjizi vodozemaca i gmazovaHrvatske (Janev Hutinec i sur. 2006). Prema tim podacima, kopnene populacije <strong>ba</strong>rske kornjače suaktivne od sredine aprila do kraja ju<strong>na</strong>, a <strong>na</strong>seljavaju sva staništa s obiljem životinjske hrane, obraslagustom vegetacijom.Istraživani prostor, akumulacija <strong>Modrac</strong>, se <strong>na</strong>lazi u sjeveroistočnom dijelu BiH, u TuzlanskomKantonu između opći<strong>na</strong> Tuzla, Lukavac i Živinice.Generalno posmatrano gmizavci se smatraju dobrim indikatorima stanja životne sredine u kojoj žive(Redžić et al. eds. 2008). Međutim, recent<strong>na</strong> fau<strong>na</strong> reptila je z<strong>na</strong>čajno ugrože<strong>na</strong> i trpi različiteantropogene pritiske. Svi faktori ugrožavanja vodozemaca i gmizavaca koje <strong>na</strong>lazimo u različitojherpetološkoj literaturi, su prisutni i odražavaju se <strong>na</strong> stanje populacije <strong>ba</strong>rske kornjače u akumulaciji<strong>Modrac</strong>.Konverzija staništa <strong>ba</strong>rske kornjače se <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>čajnije ispoljava kroz izgradnju <strong>na</strong>selja i drugih objekata<strong>na</strong> svim prio<strong>ba</strong>lnim dijelovima akumulacije. Izgradnja <strong>na</strong>selja je praće<strong>na</strong> odsustvom ur<strong>ba</strong>nističkihplanova. Osim izgradnje porodičnih kuća, staja za stoku i drugih pratećih objekata, uz o<strong>ba</strong>leakumulacije <strong>Modrac</strong> izgrađe<strong>na</strong> su broj<strong>na</strong> vikend <strong>na</strong>selja, ugostiteljski i drugi objekti. Sva ovakoizgrađe<strong>na</strong> <strong>na</strong>selja su bez ka<strong>na</strong>lizacione mreže i bez redovnog odvoza čvrstog i drugog otpada, aka<strong>na</strong>lizacija se <strong>na</strong>jčešće direktno ili indirektno odvodi u akumulaciju.Dio površine zemljišta koje nije pritisnuto <strong>na</strong>seljima je poljoprivredno zemljište, <strong>na</strong> kome se uzgajajurazličite poljoprivredne kulture. Pri uzgajanju tih kultura, a s ciljem postizanja što boljih prinosa,primjenjuju se različite hemikalije (herbicidi, pesticidi, fungicidi, itd). Primje<strong>na</strong> ovih hemijskih sredstava<strong>na</strong>jčešće nije pod stručnim <strong>na</strong>dzorom, zbog čega je njihov štetni efekat pojačan. Hemikalije jed<strong>na</strong>koštetno utiču i <strong>na</strong> ostala živa bića, a pogotovo <strong>na</strong> egzistenciju <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> ovom području.Dio istraživanog uzorkaNađe<strong>na</strong> uginula <strong>ba</strong>rska kornjačaProblem predstavljaju i pašnjaci, odnosno dio o<strong>ba</strong>lnog područja koji nije pod poljoprivrednimpovrši<strong>na</strong>ma. Lokalno stanovništvo <strong>na</strong> tim površi<strong>na</strong>ma dovodi stoku <strong>na</strong> ispašu i <strong>na</strong> taj <strong>na</strong>čin direktnoutiče <strong>na</strong> normalno kretanje i egzistenciju <strong>ba</strong>rske kornjače. Na velikom dijelu o<strong>ba</strong>le, <strong>na</strong>ročito <strong>na</strong> dijeluuz saobraćajnice, zbog neregulisanog odvoza otpada <strong>na</strong>laze se brojne divlje deponije otpada. Na taj<strong>na</strong>čin se ugrožavaju staništa i zatrpavaju gnijezda kornjača te postoji mogućnost da ne dođe doizlijeganja mladih.Najdrastičniji primjer direktnog smanjivanja staništa <strong>ba</strong>rske kornjače je registriran <strong>na</strong> južnim o<strong>ba</strong>lamaakumulacije, gdje je u posljednjih dvadesetak godi<strong>na</strong> došlo do njenog nestanka. Prema riječimawww.ekologija.<strong>ba</strong> 9
lokalnog stanovništva, <strong>na</strong> ovom dijelu akumulacije je ranije egzistirala broj<strong>na</strong> populacija <strong>ba</strong>rskekornjače.Otpad i otpadne vode koje ugrožavaju prirodno stanište<strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong>Područje zatrpano čvrstim otpadomProces eutrofikacije u akumulaciji <strong>Modrac</strong> je veliki problem kako za <strong>ba</strong>rsku kornjaču, tako i za drugeorganizme koji prirodno egzistiraju <strong>na</strong> istraživanom području. Eutrofikacija je <strong>na</strong>ročito izraže<strong>na</strong> tokomljetnih mjeseci, kada u vrijeme sve izraženijih sušnih perioda <strong>na</strong> pojedinim dijelovima akumulacije serazvijaju velike količine planktonskih algi. Razvijene alge pokriju čitavu površinu pojedinih dijelovaakumulacije, <strong>na</strong>ročito pliće dijelove i mjesta gdje se u vodu neposredno ulijevaju komu<strong>na</strong>lne otpadnevode. Mjesta koja su <strong>na</strong>jviše ugrože<strong>na</strong> procesom eutrofikacije su istovremeno i mjesta <strong>na</strong> kojima jeuočeno pojavljivanje <strong>ba</strong>rske kornjače. Takav slučaj je <strong>na</strong>ročito prisutan <strong>na</strong> području ušća rijeke Turije uakumulaciju <strong>Modrac</strong> i <strong>na</strong> području Mosorovca.Eutrofikacija <strong>na</strong> području Šerićke <strong>ba</strong>reEutrofikacija prouzrokova<strong>na</strong> komu<strong>na</strong>lnim otpadnimvodamaKornjače se sada <strong>na</strong>jčešće pojavljuju <strong>na</strong> području ušća Turije u <strong>Modrac</strong>. Na tom mjestu je raskršćeputeva prema <strong>na</strong>selju Turija i prema Babicama, Poljicu i drugim <strong>na</strong>seljima <strong>na</strong> ovoj strani akumulacije.Na pomenutoj saobraćajnici postoji most <strong>na</strong> Turiji ispod koga kornjače mogu prolaziti premaakumulaciji <strong>Modrac</strong>, ali uprkos toj činjenici one koriste i druge puteve, pri čemu su izložene prelaskupreko pomenute saobraćajnice. Pri prelasku preko saobraćajnice kornjače često stradaju.3.1 Nasta<strong>na</strong>k akumulacije <strong>Modrac</strong>Izgradnjom brane <strong>na</strong> rijeci Spreči u tjes<strong>na</strong>cu <strong>Modrac</strong>, formira<strong>na</strong> je akval<strong>na</strong> akumulacija. Punjenjeakumulacije je započelo 1964. godine, pa se ova godi<strong>na</strong> uzima kao početak njenog postojanja.Akumulacija je prvobitno bila <strong>na</strong>mijenje<strong>na</strong> za s<strong>na</strong>bdijevanje vodom tuzlanske industrije, ali jevremenom nje<strong>na</strong> <strong>na</strong>mje<strong>na</strong> promijenje<strong>na</strong>. Promje<strong>na</strong> <strong>na</strong>mjene akumulaciji daje pose<strong>ba</strong>n z<strong>na</strong>čaj, tako dase o<strong>na</strong> tretira kao „izvorište“ pitke vode za stanovništvo tuzlanske regije.10 www.ekologija.<strong>ba</strong>
Raspoloživi kapaciteti izvorišta u Stuparima i vrelo Toplice nisu mogla zadovoljiti stanovništvo pitkomvodom u tuzlanskoj regiji, zbog čega su redukcije bile svakodnevne. Zbog toga je akumulacija <strong>Modrac</strong>bila jedino moguće rješenje u s<strong>na</strong>bdijevanju stanovništva pitkom vodom.3.2 Hidrografske, klimatske i hidrološke karakteristike istraživanog područjaVodotoci <strong>na</strong> području tuzlanske regije pripadaju slivovima Spreče, Bosne i Tinje, pri čemu je slivSpreče <strong>na</strong>jprostraniji. Spreča izvire u Papraći i jed<strong>na</strong> je od <strong>na</strong>jdužih rijeka u <strong>na</strong>šoj zemlji. Duži<strong>na</strong> tokado ušća u Bosnu u Doboju, iznosi oko 137 km, a površi<strong>na</strong> sliva je oko 1945 km 2 (Ivić i sar. 1975;Kulenović, 1991). Spreča je rijeka bogata vodom.Prema podacima Federalnog meteorološkog zavoda (period 1961 – 1990) za meteorološku stanicuTuzla, apsolut<strong>na</strong> maksimal<strong>na</strong> zabilježe<strong>na</strong> temperatura zraka je 39,6°C, dok je apsolut<strong>na</strong> minimal<strong>na</strong>zabilježe<strong>na</strong> temperatura zraka iznosila – 25,8°C. Prosječ<strong>na</strong> godišnja temperatura zraka je 10°C.Prosječ<strong>na</strong> godišnja količi<strong>na</strong> padavi<strong>na</strong> je 949 mm. Najučestaliji vjetar je iz pravca sjever – sjeverozapad– jugoistok čija je maksimal<strong>na</strong> brzi<strong>na</strong> 31,0 m/s, a srednja brzi<strong>na</strong> 1,08 m/s.Evropska <strong>ba</strong>rska kornjača pripada vrsti gmizavaca kod kojih je temperatura z<strong>na</strong>čajan faktor zaodređivanje spola tokom formiranja u gnijezdu. Laboratorijska istraživanja (Claude Pieau 1974) supokazala da ukoliko se jaja u inku<strong>ba</strong>toru drže <strong>na</strong> temperaturi ispod 28°C, izleći će se mužjaci. Natemperaturama iz<strong>na</strong>d 29,5°C izlegu se pretežno ženke, a <strong>na</strong> temperaturama između 28 – 29,5°Cmogu se izleći o<strong>ba</strong> spola, kako mužjak tako i ženka.Izvorište Turije čini nekoliko potoka <strong>na</strong> sjevernim padi<strong>na</strong>ma brda Borovica i sjeverozapadnimpadi<strong>na</strong>ma brda Stražbenica. Gornji dio sliva i izvorište, z<strong>na</strong>čajno je devastiran eksploatacijom uglja.Procesi fluvijalne erozije u slivu Turije su veoma izraženi što se u ko<strong>na</strong>čnici vidi po <strong>na</strong>nosima kojerijeka Turija transportuje <strong>na</strong> ušće u jezero <strong>Modrac</strong>. Na ušću rijeke Turije u akumulaciju <strong>Modrac</strong>za<strong>ba</strong>ren je veliki kompleks zemljišta, površine oko 200 ha.Glo<strong>ba</strong>lne klimatske promjene se neminovno odražavaju i <strong>na</strong> istraživano područje i <strong>na</strong> istraživanu vrstu.O konkretnim efektima je vrlo teško govoriti, jer se radi o području koje u <strong>na</strong>šoj zemlji nije dobilo <strong>na</strong>z<strong>na</strong>čaju kao u zemljama razvijenog svijeta. Zbog toga se može govoriti samo o glo<strong>ba</strong>lnim efektimaklimatskih promje<strong>na</strong> i mogućim projekcijama <strong>na</strong> prostor Bosne i Hercegovine.3.3 Fizičko – hemijske i mikrobiološke karakteristike vode akumulacije <strong>Modrac</strong>Na osnovu raspoloživih rezultata ispitivanja fizičko-hemijskih, hidrobioloških i <strong>ba</strong>kterioloških svojstavavode koja su o<strong>ba</strong>vlje<strong>na</strong> od 1997 – 2011. godine, očito je da je u tom periodu došlo do z<strong>na</strong>čajnihpromje<strong>na</strong> u kvalitetu vode akumulacije <strong>Modrac</strong>. Rezultati fizičko-hemijskih istraživanja, ukazuju <strong>na</strong>činjenicu da se voda akumulacije <strong>Modrac</strong> ne može svrstati u II klasu voda, kako je po važećimzakonskim propisima kategorisa<strong>na</strong>.Na ovu činjenicu ukazuju sljedeći parametri:- smanje<strong>na</strong> providnost vode, kojom se određuje intenzitet svjetlosti u vodi,- smanje<strong>na</strong> količi<strong>na</strong> otopljenog kisika, kao jednog od bitnih pokazatelja kvaliteta vode,- otopljene organske materije (utrošak kalijevog permanga<strong>na</strong>ta KmnO 4 ), pokazatelj koji ukazuje <strong>na</strong>stepen organskog zagađenja vode,- utvrđene koncentracije azotnih i fosfornih jedinjenja, osnovnih jedinjenja za razvoj živog svijeta,- željezo i mangan, pa i ostali teški metali (Pb, Zn, Cr, Cu, Al).Pose<strong>ba</strong>n problem predstavlja kontinuirano unošenje ugljene prašine i njenog deponiranja u vidusedimenta. Pored ugljene prašine, u akumulaciju se unosi i <strong>na</strong>nos iz Spreče i Turije što z<strong>na</strong>čajno utiče<strong>na</strong> promjenu kvaliteta vode i smanjenje korisne zapremine akumulacije.Može se zaključiti da je tokom svog postojanja akumulacija izmijenila stepen trofije i to od mezotrofijedo eutrofije sa povećanjem eutrofikacije. Voda akumulacije <strong>Modrac</strong> je u posljednje vrijeme <strong>na</strong> granicieutrofne vode. Nažalost, kvalitet vode akumulacije <strong>Modrac</strong> se konstantno pogoršava u odnosu <strong>na</strong>www.ekologija.<strong>ba</strong> 11
kvalitet vode koji je voda imala neposredno <strong>na</strong>kon formiranja akumulacije. Pomenute promjene seodražavaju i <strong>na</strong> biološki kvalitet vode.Tokom pomenutih istraživanja kvaliteta vode akumulacije <strong>Modrac</strong>, istraživane su i zajednicemikroorganizama (Ar<strong>na</strong>utalić eds. 1997). U zaključku istraživanja autori ukazuju <strong>na</strong> opterećenje vodeorganskim tvarima koja je podlož<strong>na</strong> mikrobiološkoj razgradnji. Na osnovu broja saprofitnih <strong>ba</strong>kterija,voda je II – IV kvaliteta i ovisi o periodu godine i lokaciji odakle su uzeti uzorci za a<strong>na</strong>lizu. Opterećenjeje izuzetno veliko tokom ljetnih mjeseci, kada je voda III – IV klase kvaliteta, a to z<strong>na</strong>či da su opasnesa aspekta epidemiološke sigurnosti.Za period 2000. – 2001. godi<strong>na</strong>, se <strong>na</strong>vodi opterećenje vode koliformnim <strong>ba</strong>kterijama <strong>na</strong>ročito ujesenskom razdoblju. Na lokaciji u području ušća Spreče, ušća Turije i u području brane voda je IVklase kvaliteta, a u središnjem dijelu Akumulacije je II klase kvaliteta. Za pritoke Spreču i Turiju, autori<strong>na</strong>vode visoko <strong>ba</strong>kteriološko opterećenje, <strong>na</strong> osnovu čega se svrstavaju u IV klasu boniteta.3.4 Hidrofil<strong>na</strong> flora i vegetacijaVegetacija hidrofita je jedan od važnijih eleme<strong>na</strong>ta vodenih biotopa. Njihova uloga je sadrža<strong>na</strong> uprodukcionim i trofičkim odnosima u vodenim ekosistemima, a njihove zajednice predstavljaju staništai utočišta brojnim životinjskim vrstama. Raspored i karakter vegetacije hidrofita <strong>Modrac</strong>a ovisi odvodnog režima. U dijelu južne i zapadne o<strong>ba</strong>le je prisut<strong>na</strong> močvar<strong>na</strong> vegetacija trstika klasePhragmitetea, reda Magnocaricetalia – močvar<strong>na</strong> vegetacija visokih šaševa, koja je pretežnoazo<strong>na</strong>lnog tipa, a domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong> vrsta je trska Phragmites communis.Za sjeverni dio o<strong>ba</strong>le akumulacije karakteristič<strong>na</strong> je vegetacija slatkih voda klase Potametea, redaPotametalia, sveze Potamion eurosibiricum, asocijacije Myriophylleto – Potametum. U ovimzajednicama dominiraju biljke prilagođene životu u vodi – hidrofite, koje mogu biti submerzne iemerzne Kojić i sur. (1998). Na ovom dijelu o<strong>ba</strong>le se susreću i zajednice higrofilne vegetacije uzprio<strong>ba</strong>lne vodene ekosisteme klase Izoeto - Nanojuncetea azo<strong>na</strong>lnog mozaičnog karaktera.4. METODE ISTRAŽIVANJASistematska istraživanja biodiverziteta gmizavaca Bosne i Hercegovine nikada nisu provede<strong>na</strong>. Stogase podaci o biodiverzitetu ove skupine životinja mogu <strong>na</strong>ći u različitim publikacijama, a među njimasvakako tre<strong>ba</strong> pomenuti publikacije Radovanovića, 1951. i Škrijelja i Korjenića, 2000. Premapomenutim podacima, <strong>ba</strong>rska kornjača širok ima areal rasprostranjenja <strong>na</strong> prostoru Bosne iHercegovine.U istraživanju je primijenje<strong>na</strong> anketa lokalnog stanovništva koje živi u prio<strong>ba</strong>lnom područjuakumulacije <strong>Modrac</strong> i aktivnih ribolovaca koji ri<strong>ba</strong>re <strong>na</strong> akumulaciji. Cilj ankete je da se dobiju podaci oprisustvu <strong>ba</strong>rske kornjače, mjestima <strong>na</strong> kojima se <strong>na</strong>jčešće viđa i pravcima kojima se kreće, ali i otome kakav je odnos lokalnog stanovništva i ribolovaca prema ovoj vrsti. U vezi s tim je <strong>na</strong>pravlje<strong>na</strong>dekvatan anketni upitnik, koji je u prisustvu anketara popunjavala anketira<strong>na</strong> oso<strong>ba</strong>.Primjereno postavljenim ciljevima istraživanja, a <strong>na</strong> osnovu protokola biomonitoringa Trócsányi iKletečki (2007), prema Nagy i sur. (2006), primijenje<strong>na</strong> je metoda „sit and wait“, prema kome se, zastaništa koja se <strong>na</strong>laze <strong>na</strong> preglednim područjima, preporučuje čekanje od pola sata u tišini. Poredtoga, primijenje<strong>na</strong> je i metoda linijskog transekta <strong>na</strong> četiri lokaliteta <strong>na</strong> širem području akumulacije<strong>Modrac</strong>. Nakon obilaska tere<strong>na</strong>, sljedeće četiri lokacije – transekta: Bokavići, Mosorovac, <strong>Modrac</strong> iPriluk su određene za istraživanja <strong>ba</strong>rske kornjače. Ova četiri transekta su odabra<strong>na</strong> iz razloga što supostojale informacije da se <strong>ba</strong>rske kornjače njačešće pojavljuju <strong>na</strong> tim područjima. Istraživanja suprovede<strong>na</strong> u periodu od aprila do septembra 2012. godine.Metoda linijskog transekta podrazumijeva da se područje istraživanja podijeli <strong>na</strong> više manjih površi<strong>na</strong>približno jed<strong>na</strong>ke veličine (dužine oko 100 metara) <strong>na</strong> kojima se uzorkovanje o<strong>ba</strong>vlja u određenomvremenskom periodu. Lokaliteti se periodično posjećuju u približno istom trajanju.12 www.ekologija.<strong>ba</strong>
Tokom terenskih izlazaka prikupljeni su podaci o uočenim jedinkama istraživane vrste, izraženi kaoapsolutne i relativne frekvencije, koje su uključene u elementarnu statističku a<strong>na</strong>lizu i grafičkipredstavljene.5. REZULTATI ISTRAŽIVANJAIstraživanja <strong>ba</strong>rske kornjače Emys orbicularis <strong>na</strong> području akumulacije <strong>Modrac</strong>, su prva istraživanjaovakve vrste <strong>na</strong> području Bosne i Hercegovine. Istraživanja su provede<strong>na</strong> u periodu od početka aprilado kraja septembra 2012. godine s ciljem utvrđivanja potencijalne ugroženosti date vrste.Istraživanjem su prikupljene informacije o stanju populacije i potencijalnoj ugroženosti <strong>na</strong> istraživanompodručju. Provede<strong>na</strong> istraživanja su obuhvatila anketiranje lokalnog stanovništva i ribolovaca, kao iterenska istraživanja. Tokom istraživanja je izlovljeno devet jedinki čijom morfološkom a<strong>na</strong>lizom idetermi<strong>na</strong>cijom prema Radovanović, (1951) i Adrović (neobjavljeni podaci) utvrđeno da je <strong>na</strong> ovompodručju prisut<strong>na</strong> autohto<strong>na</strong> podvrsta Emys orbicularis orbicularis.Emys orbicularis uoče<strong>na</strong> <strong>na</strong> području MosorovacJed<strong>na</strong> od lokacija istraživanja5.1 Anketa lokalnog stanovništvaAnketa lokalnog stanovništva i ribolovaca je obuhvatila 100 oso<strong>ba</strong> iz okolnih <strong>na</strong>selja, različite starosnedobi, različitog nivoa obrazovanja i različitog socioekonomskog statusa. Anketiranje je provedeno <strong>na</strong>sva četiri utvrđe<strong>na</strong> transekta, a obuhvatila je dio stanovništva koje je svakodnevno prisutno upodručjima koja su <strong>na</strong>selje<strong>na</strong> <strong>ba</strong>rskom kornjačom. Prikupljeni podaci ukazuju da je lokalnostanovništvo upoz<strong>na</strong>to sa prisustvom <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> istraživanom području, a veći<strong>na</strong> anketiranogstanovništva tvrdi da je <strong>ba</strong>rska kornjača <strong>na</strong> istraživanom području prisut<strong>na</strong> u periodu od početka aprilado kraja septembra.Ribolovci u KiseljakuRibolovci <strong>na</strong> MosorovcuOd ukupno 100 ispitanika među koje spadaju lokalno stanovništvo i sportski ribolovci, svi su biliupoz<strong>na</strong>ti sa prisustvom <strong>ba</strong>rske kornjače, sa kojom su imali direktan kontakt ili su je samo vidjeli u vodiili <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>li.www.ekologija.<strong>ba</strong> 13
U <strong>na</strong>stavku su rezultati ankete i odgovori <strong>na</strong> konkret<strong>na</strong> pitanja sadrža<strong>na</strong> u anketi.1. U kojem dijelu da<strong>na</strong> ste prisutni <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>lama akumulacije <strong>Modrac</strong>?Od ukupno 100 ispitanika, 60% je odgovorilo da su <strong>na</strong> nekom dijelu o<strong>ba</strong>le prisutni ujutro ili uveče. Tosu bile osobe srednjih i starijih godi<strong>na</strong>, koje su <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>li prisutne uglavnom zbog čuvanja stoke.Ukupno 20% ispitanika je odgovorilo da su <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>li prisutni ujutro, prije podne ili uveče. U ovoj skupinisu <strong>na</strong>jčešće ribolovci, a 20% ispitanika su mladi koji su <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>lama vode prisutni oko podne, radišetnje ili igre.2. Koliko češto ste prisutni <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>lama akumulacije <strong>Modrac</strong>?Od ukupnog broja ispitanika, 60% je odgovorilo da su <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>lama akumulacije prisutni svakodnevnozato što tu žive i koriste bogatu vegetaciju za ispašu stoke i zbog vode koja je bogata ribom kojukoriste za ishranu; 20% ispitanika je prisutno povremeno, a to su sportski ribolovci, a 20% ispitanika jeprisutno nekoliko puta tokom sezone.3. Da li ste za vrijeme vašeg boravka primjetili <strong>ba</strong>rsku kornjaču?Svi ispitanici su dali pozitivan odgovor <strong>na</strong> postavljeno pitanje. Barsku kornjaču vrlo često tokomsezone vidi 60% ispitanika; 15% ispitanika je <strong>ba</strong>rsku kornjaču primjetilo povremeno i nekoliko putatokom sezone, a 25% ispitanika je veoma često primjećivalo <strong>ba</strong>rsku kornjaču <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>li tokom ljetnihda<strong>na</strong>.4. U kojem dijelu da<strong>na</strong> je <strong>na</strong>jčešće primjećujete?Od ukupnog broja anketiranih oso<strong>ba</strong>, 70% je odgovorilo da kornjaču viđa u različito vrijeme, a njih30% je odgovorilo da ne razmišlja o tome.5. Dešava li se da vam kornjača pojede mamac za ribe?Od anketiranih ribolovaca, 90% je odgovorilo pozitivno, a 10% je imalo negativan odgovor.6. Kako postupate sa kornjačom u slučaju da vam se zakači <strong>na</strong> udicu?Od ukupnog broja anketiranih ribolovaca, 20% je pokušavalo da izvuče udicu iz usta kornjače i da jepusti u vodu, a koristili su se različitim pomagalima kao što su drvene poluge, metal<strong>na</strong> kliješta, noževi isl.; 30% ispitanika odgovorilo je da samo presijeku ko<strong>na</strong>c i vrate kornjaču sa zakačenom udicomponovo u vodu, a 50% ribolovaca zakačenim kornjačama nožem odsiječe glavu, pa onda izvučeudicu.7. Z<strong>na</strong>te li da je <strong>ba</strong>rska kornjača ugrože<strong>na</strong> vrsta?Od ukupnog broja ispitanika, 80% dalo je negativan odgovor, tj, nisu bili informisani o ugroženosti, a20% ispitanika ne razmišlja o tome.8. Kako spriječiti izumiranje ove vrste?Od ukupnog broja ispitanika 80% ne z<strong>na</strong> kako spriječiti izumiranje <strong>ba</strong>rske kornjače; 15% ispitanika jeodgovorilo da bi tre<strong>ba</strong>lo educirati ri<strong>ba</strong>re i stanovništvo o važnosti <strong>ba</strong>rske kornjače; 5% ispitanika jeodgovorilo da nez<strong>na</strong> šta bi pomoglo u sprječavanju izumiranja <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> <strong>na</strong>šim prostorimaniti kako je zaštititi.9. Gdje <strong>na</strong>jčešće viđate <strong>ba</strong>rsku kornjaču?Od ukupnog broja ispitanika, njih 90% je odgovorilo da <strong>ba</strong>rsku kornjaču viđa u vodi i <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>li, a 10%ispitanika je odgovorilo da je viđa samo <strong>na</strong> o<strong>ba</strong>li.10. Šta možete reći karakteristično za <strong>ba</strong>rsku kornjaču, a što vas nismo pitali?Svi ispitanici koji su učestvovali u anketi su tvrdili da su <strong>ba</strong>rske kornjače veoma brzeživotinje. Neki ispitanici, njih 20% je pokušalo ali nije uspjelo uloviti kornjaču. Čak 40%ispitanika imalo je priliku da sretne <strong>ba</strong>rsku kornjaču u <strong>na</strong>seljenim mjestima, a pojedini su ih14 www.ekologija.<strong>ba</strong>
zadržavali kao kućne ljubimce. Tokom vožnje saobraćajnicama koje prolaze duž o<strong>ba</strong>laakumulacije, 10% ispitanika je uočilo kornjaču <strong>na</strong> kolovoznoj traci, a svega 5% ispitanika kojiodnese kornjaču kući zadrži je kao kućnog ljubimca. Čak 15% ispitanika tvrdi da ne smijeuzeti kornjaču u ruke.Rezultati ankete pokazuju da je stanovništvo neinformirano i nezainteresirano za <strong>ba</strong>rskukorjaču, što rezultira ubijanjem ili skr<strong>na</strong>vljenjem kornjače u situacijama kada se zakači zaudicu, gaženjem autom kada se <strong>na</strong>đe <strong>na</strong> kolovoznoj traci lokalnih puteva ili zarobljavanjemkada se <strong>na</strong>đe u <strong>na</strong>seljenom mjestu.Rezultati provedene ankete ukazuju <strong>na</strong> potrebu organiziranja informiranja lokalnogstanovništva i ribolovaca o stanju populacije <strong>ba</strong>rske kornjače, stepenu njene ugroženosti ipotrebi adekvatne zaštite. Istovremeno bi tre<strong>ba</strong>lo organizirati kampanje kod lokalnih idržavnih vlasti u kojima bi se skrenula pažnja i izvršio pritisak <strong>na</strong> <strong>na</strong>dležne organe vlasti opotrebi provedbe postojeće i donošenja nove zakonske regulative, koja bi tretirala zaštituugroženih vrsta. Kampanje bi tre<strong>ba</strong>le rezultirati usklađivanjem postojećih zako<strong>na</strong> iz oblastizaštite prirode sa zakonima Evropske unije.5.2 Rezultati terenskih istraživanjaIstraživanje je vršeno <strong>na</strong> četiri odabra<strong>na</strong> transekta koji su prikazani <strong>na</strong> <strong>na</strong>rednoj slici.Karta akumulacije <strong>Modrac</strong> sa lokalitetima istraživanjaTerenska istraživanja <strong>ba</strong>rske kornjače su provede<strong>na</strong> u periodu od aprila do kraja septembra 2012.godine. Ukupno je o<strong>ba</strong>vljeno 19 izlazaka <strong>na</strong> svaki lokalitet. Tokom istraživanja je evidentiran brojpojavljivanja <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> svakom lokalitetu tokom vreme<strong>na</strong> posmatranja (grafički prikaz 1.).www.ekologija.<strong>ba</strong> 15
Grafički prikaz 1. Pregled stanja pojavljivanja kornjača po lokalitetima i datumima istraživanjaNajveća frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rske kornjače zabilježe<strong>na</strong> je <strong>na</strong> lokaciji transekta <strong>Modrac</strong>, a<strong>na</strong>jmanja <strong>na</strong> lokaciji Bokavići, što je prikazano <strong>na</strong> grafičkom prikazu 2..Grafički prikaz 2. Odnos apsolutnih frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rske kornjače po lokalitetima istraživanjaU aprilu je uoče<strong>na</strong> samo jed<strong>na</strong> jedinka <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> lokalitetu Mosorovac. Razlog za to jevjerovatno hladno vrijeme i vrlo visok vodostaj, <strong>na</strong>stao kao posljedica velikih padavima i niskihtemperatura tokom mjeseca aprila i početkom maja.16 www.ekologija.<strong>ba</strong>
Grafički prikaz 3. Frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rske kornjačepo lokalitetima za mjesec aprilEmys orbicularis <strong>na</strong>đe<strong>na</strong> <strong>na</strong> području jezera<strong>Modrac</strong>Tokom mjeseca maja, <strong>na</strong>jveća frekvencija pojavljivanja kornjače je bila <strong>na</strong> transektu <strong>Modrac</strong>, a<strong>na</strong>jmanja <strong>na</strong> lokaciji Bokavići. Kornjače su se češće pojavljivale u drugoj polovini maja. Tokommjeseca ju<strong>na</strong> su organizira<strong>na</strong> četiri terenska izlaska. Zabilježe<strong>na</strong> je ujed<strong>na</strong>če<strong>na</strong> frekvencijapojavljivanja kornjače <strong>na</strong> transektima <strong>Modrac</strong>, Mosorovac i Priluk, a <strong>na</strong>jmanja <strong>na</strong> transektu Bokavići.Tokom jula su o<strong>ba</strong>vlje<strong>na</strong> četiri terenska izlaska <strong>na</strong> svim transektima. Na transektima Mosorovac i<strong>Modrac</strong> ponovo je uočeno <strong>na</strong>jviše jedinki <strong>ba</strong>rske kornjače, a <strong>na</strong>jmanje je bilo <strong>na</strong> transektu Bokavići.Grafički prikaz 4. Frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rskekornjače po lokalitetima za mjesec majGrafički prikaz 5. Frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rskekornjače po lokalitetima za mjesec junTokom terenskih izlazaka koji su provedeni u mjesecu avgustu, zabilježene su frekvencije pojavljivanjakornjače vrlo slične frekvencijama pojavljivanja zabilježenim tokom mjeseca jula. Sličnost se ogleda utome što je <strong>na</strong> transektu <strong>Modrac</strong> ponovo zabilježe<strong>na</strong> <strong>na</strong>jveća frekvencija pojavljivanja kornjače, dok jeistovremeno <strong>na</strong>jmanja frekvencija zabilježe<strong>na</strong> <strong>na</strong> transektu Bokavići.www.ekologija.<strong>ba</strong> 17
Grafički prikaz 6. Frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rskekornjače po lokalitetima za mjesec juliGrafički prikaz 7. Frekvencija pojavljivanja <strong>ba</strong>rskekornjače po lokalitetima i mjesecima istraživanja –avgustPojavljivanje kornjače <strong>na</strong> lokalitetima Bokavići, Mosorovac i <strong>Modrac</strong> je bilo <strong>na</strong>jčešće u periodu druge itreće sedmice avgusta, a <strong>na</strong> transektu Priluk, tokom četvrte sedmice avgusta. Tokom septembra suprovede<strong>na</strong> dva terenska izlaska. I tokom ovog mjeseca <strong>na</strong>jveća frekvencija pojavljivanja kornjačezabilježe<strong>na</strong> je <strong>na</strong> transektu <strong>Modrac</strong>, a <strong>na</strong>jmanje <strong>na</strong> transektu Priluk.Period istraživanja <strong>ba</strong>rske kornjače praćen je velikim količi<strong>na</strong>ma padavi<strong>na</strong> u proljeće, a tokom ljetasušom i veoma visokim temperaturama. Početak istraživanja je obilježen visokim vodostajemakumulacije, visokim količi<strong>na</strong>ma padavi<strong>na</strong> i niskim temperaturama, što je bilo karakteristično za april ipočetak mjeseca maja. Kasnije je došlo do povećanja dnevnih temperatura zraka, prestanka padavi<strong>na</strong>i <strong>na</strong>stupanja višemjesečne suše, praćene izuzetno visokim temperaturama. Temperature su bile<strong>na</strong>ročito visoke tokom jula i avgusta.Tokom terenskih istraživanja koja su provede<strong>na</strong> u periodu od 25.8. do 4.9. 2012. godine, pro<strong>na</strong>đeno je11 uginulih jedinki <strong>ba</strong>rske kornjače. Jed<strong>na</strong> jedinka je bila pregaže<strong>na</strong> autom <strong>na</strong> lokalnom putu, a zaostale nije bilo moguće utvrditi razlog uginuća, ali je to bilo moguće povezali sa visokimtemperaturama i velikom sušom i visokim nivoom eutrofikacije močvarnih dijelova koje <strong>na</strong>stanjuje<strong>ba</strong>rska kornjača.S ciljem utvrđivanja kondicionog stanja <strong>ba</strong>rske kornjače, tokom jula mjeseca je ulovljeno devet jedinki,<strong>na</strong> kojima je izmjere<strong>na</strong> duži<strong>na</strong> karapaksa, duži<strong>na</strong> plastro<strong>na</strong> i masa. Utvrđeno je da se duži<strong>na</strong>karapaksa kretala od 9-13 cm, duži<strong>na</strong> plastro<strong>na</strong> 6-10 cm, a masa od 350 do 650 g. Na osnovu tihpodataka se vidi da su osnovne tjelesne mjere i masa ulovljenih kornjača karakteristične za istraživanuvrstu, a pozicionirane su u granicama koje <strong>na</strong>lazimo u literaturi.5.3 Problem ugroženosti <strong>ba</strong>rskih kornjača u drugim zemljamaNa problem ugroženosti gmizavaca i njihovog opstanka, u posljednje vrijeme ukazuje veliki brojstručnjaka različitog profila.Tako Olivier i sur. (2010) ukazuju <strong>na</strong> aktualni gubitak biološke raznolikosti pri čemu gmazovi ivodozemci mogu biti korisni pokazatelji ekosistema, ali to zahtijeva dobivanje preciznih i nepristranihpopulacijskih parametara. Pri tom <strong>na</strong>vode <strong>ba</strong>rsku kornjaču <strong>na</strong> osnovu koje su <strong>na</strong>pravili model sistemza praćenje di<strong>na</strong>mike njene populacije.Nemoz i sur. (2004) su pratili uticaj ribolova <strong>na</strong> <strong>ba</strong>rsku kornjaču u Francuskoj i pokazali da od 17 ženkikornjače ulovljenih u junu 2001. godine, tri je imalo udice za ribolov, zakačene u jednjaku. Rekreativniribolov je takođe bio odgovoran za smrt 20% kornjača <strong>na</strong> tom prostoru. Svi smrtni slučajevi dogodili suse u ribnjaku gdje je dopušten noćni ribolov. Kornjače su bile zakačene za izgubljene ribolovne alate iutopljene ili su ih maltretirali ribolovci. Prema priloženim podacima pomenutih autora, noćni ribolov jefatalan za opsta<strong>na</strong>k <strong>ba</strong>rske kornjače.18 www.ekologija.<strong>ba</strong>
Trakimas i Sidaravičius (2008) <strong>na</strong>glašavaju da je malo poz<strong>na</strong>tih podataka o smrtnosti <strong>ba</strong>rske kornjače<strong>na</strong> sjeveru Evrope i da izazva<strong>na</strong> neprirod<strong>na</strong> smrtnost može mijenjati njihov stupanj preživljavanja.Gubitak od samo jedne kornjače u većini populacija <strong>na</strong> sjeveru bi mogao z<strong>na</strong>čiti gubitak 3-20%populacije. Autori <strong>na</strong>glašavaju da ovaj problem nije prepoz<strong>na</strong>t i da tre<strong>ba</strong> povećati mjere opreza <strong>na</strong>saobraćajnicama u cilju njihove zaštite.Jelić i sur. (2012), <strong>na</strong>vode da među <strong>ba</strong>trahofaunom i herpetofaunom otoka Mljeta u Hrvatskoj postoje ičetiri vrste koje su <strong>na</strong>vedene u Crvenoj knjizi ugroženih vodozemaca i gmazova Hrvatske, međukojima je i <strong>ba</strong>rska kornjača.<strong>Barska</strong> kornjača (Emys orbicularis)Donja stra<strong>na</strong> oklopaUvažavajući mišljenja drugih citiranih autora koji ukazuju <strong>na</strong> drastično smanjenje areala <strong>ba</strong>rskekornjače u drugim državama i sagledavajući stanje populacije <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong>,smatramo da je neophodno intervenirati odmah i zaštititi cjelokupno stanište ili područja gdje jepopulacija <strong>na</strong>jbrojnija i <strong>na</strong> taj <strong>na</strong>čin osigurati opsta<strong>na</strong>k ove vrste.5.4 Ekološko stanje akumulacije <strong>Modrac</strong>Raspoloživi podaci ukazuju <strong>na</strong> činjenicu da se voda akumulacije <strong>Modrac</strong>, niti u jednom perioduistraživanja, ne može okarakterisati kao voda II klase kvaliteta, kako je po važećim zakonskimpropisima predviđeno.ParametarTabela 1. Fizičko – hemijski parametri vode akumulacije <strong>Modrac</strong>Utvrđe<strong>na</strong> vrijednost po godi<strong>na</strong>ma1997. 2000./2001. 2011.Klasa vodeotopljeni kisik (mg/l) 0 – 13,4 4,58 – 12,92 I – IV I – IIzasićenost kisikom – saturacija (mg/l) 0 – 105,0 46,92 – 105,0 32,3 - 102,9 I – IV I – IVSupersaturacija (mg/l) 105,0 – 152,2 105,0 – 147,65 II – IV II – IVHemijska potrošnja kisika (mgO 2 /l) 7,0 – 28,1 4,3 – 21,0 1,2 – 162,0 I – IV I – IIIsuspendirane materije (mg/l) 2,9 – 105,0 2,5 – 56,0 0,5 – 15,4 I – IV I – IIIotopljene materije (mg/l) 252 - 445 268 - 419 278,6 – 395,3 I IpH vrijednost 7,11 – 8,55 7,9 – 8,6 7,6 – 8,5 IPodaci o fizičko-hemijskim parametrima vode koji su dobiveni tokom provedenih istraživanja ukazuju<strong>na</strong> izražene negativne uticaje koji su doveli do z<strong>na</strong>čajnog pogoršanja kvaliteta vode u akumulaciji. Naosnovu tih podataka se može vidjeti da voda tokom različitih sezo<strong>na</strong> ima različit kvalitet. U ljetnom ijesenskom periodu o<strong>na</strong> pripada III klasi kvaliteta, a tokom zime i proljeća se njen kvalitet u pojedinimdijelovima mijenja i poprima karakter I - II klase kvaliteta.www.ekologija.<strong>ba</strong> 19
Utvrđeni kvalitet neprečišćene vode akumulacije <strong>Modrac</strong>, prema Pravilniku o higijenskoj ispravnostivode za piće (Čl. 3 list III i list IV) ne zadovoljava propisane vrijednosti za sljedeće pokazateljekvaliteta:Tabela 2. Fizičko – hemijski parametri vode akumulacije <strong>Modrac</strong> i pripadajuće klase kvalitetaUtvrđe<strong>na</strong> vrijednost po godi<strong>na</strong>maParametar1997. 2000./2001. 2011.Temperatura (°C) 5,6 – 27,3 13 – 21,5 4 – 20Mutnoća (NTU) 4 – 25 3,9 – 58 2,7 – 22Boja (°Co – Pt) 8 – 38 4,3 – 16,3 15 – 40suspendirane materije (mg/l) 2,9 – 105,0 2,5 – 55,5 0,5 – 15,4Utrošak KMnO 4 (mg/l) 10,71 – 50,6 11,2 – 63,6 14,3 32,7Hemijska potrošnja O 2 (mgO 2 /l) 7,0 – 28,1 1,2 162Zasićenost kisikom (%) 0 – 152 46,92 – 147,65 32,3 – 102,9Amonijak (mg/l) 0,0018 – 0,3675 0,19 – 1,6100 0,01 –1,52Željezo (mg/l) 0,009 – 1,130 0,007 – 1,680 0,018 – 0,466Mangan (mg/l) 0,02 – 0,470 0,0002 – 0,2000 0,035 – 0,305Nitriti (mg/l) 0,0013 – 0,0479 0,0110 – 0,0920 0,0033 –0,0412Klasa vodepovremenozadovoljavapovremeno nezadovoljavapovremeno nezadovoljavapovremeno nezadovoljavapovremenozadovoljavapovremenozadovoljavapovremeno nezadovoljavapovremeno nezadovoljavapovremenozadovoljavapovremenozadovoljavapovremeno nezadovoljavaUprkos činjenici da veći<strong>na</strong> prezentiranih parametara prema Pravilniku o higijenskoj ispravnosti vode zapiće, odstupa od MDK vrijednosti za neprečišćenu vodu, o<strong>na</strong> se da<strong>na</strong>s prečišćava i koristi kao voda zapiće za veliki broj stanovnika tuzlanske regije.Biološka svojstva vode akumulacije <strong>Modrac</strong> su prezentira<strong>na</strong> <strong>na</strong> osnovu a<strong>na</strong>lize fitoplankto<strong>na</strong>. Naosnovu kvalitativne i kvantitativne a<strong>na</strong>lize fitoplankto<strong>na</strong> izraču<strong>na</strong>t je indeks saprobnosti po Pantle –Bucku, (Pantle – Buck, 1955). Vrijednosti indeksa su se kretale u granicama od 1,63 do 2,04 te se <strong>na</strong>osnovu njih može zaključiti da voda ima betamezosaprobni karakter.Akumulacija <strong>Modrac</strong> ima veliku površinu (oko 16,75 km 2 ) i relativno malu dubinu (prosječ<strong>na</strong> dubi<strong>na</strong> 5,2m). Biološko – ekološko stanje akumulacije <strong>na</strong>jviše ovisi o njenoj dubini i o vremenu zadržavanja vodeu akumulaciji. Osim male dubine, bitan uticaj <strong>na</strong> sadržaj pojedinih fizikalno hemijskih i biološkihparametara ima i doticanje vode iz pritoka rijeke Spreče i rijeke Turije. Zadržavanje vode u akumulacijitraje tri do četiri mjeseca, a voda u akumulaciji se izmijeni maksimalno pet do šest puta godišnje. Maladubi<strong>na</strong> akumulacije i česti vjetrovi uslovljavaju miješanje vode, zbog čega izostaje pravilinost uvertikalnoj stratifikaciji planktonskih zajednica i njihove indikatorske vrijednosti.Mikrobiološki pokazatelji kvaliteta vode ukazuju <strong>na</strong> jako fekalno zagađenje i loš kvalitet, a <strong>na</strong>jvećafekal<strong>na</strong> kontami<strong>na</strong>cija je <strong>na</strong> dubini od dva metra. Na pojedinim lokacijama istraživanja konstatira<strong>na</strong> jeIV klasa kvaliteta vode, koja je, prema važećim zakonskim propisima neupotrebljiva i saepidemiološkog aspekta opas<strong>na</strong>. Kvalitet vode nije isti <strong>na</strong> čitavom prostoru akumulacije, ali se njenkvalitet z<strong>na</strong>čajno ne mijenja u odnosu <strong>na</strong> već pomenuto stanje. Proces eutrofikacije u akumulaciji<strong>Modrac</strong> je vrlo intenzivan i prisutan <strong>na</strong>ročito tokom ljetnih mjeseci. Ovaj proces <strong>na</strong>staje kao rezultatunosa velike količine nutrije<strong>na</strong>ta antropogenog porijekla. U proljetnim i ljetnim mjesecima dolazi do<strong>na</strong>glog razvoja nekih vrsta algi.Fekal<strong>na</strong> kontami<strong>na</strong>cija i unos različitih nutrije<strong>na</strong>ta je stalan proces, jer u Spreču, Turiju i druge tekućicekoje se ulijevaju u akumulaciju redovno ulaze različiti efluenti organskog i neorganskog porijekla.Rijeka Spreča, od izvorišta u selu Papraća pa do ušća u rijeku Bosnu, je optereće<strong>na</strong> brojnim irazličitim otpadnim materijama. Pored samog izvorišta su seoska domaćinstvo koje u rijeku ispuštajuotpadne vode iz domaćinstva i pomoćnih objekata, zbog čega je kvalitet vode <strong>na</strong> samom izvorištu20 www.ekologija.<strong>ba</strong>
pogoršan. Idući nizvodno, Spreča prihvata otpadne vode okolnih <strong>na</strong>selja, industrije, farme krava,deponija čvrštog otpada.Komu<strong>na</strong>lne otpadne vode Kalesije koja broji oko 35 000 stanovnika i okolnih <strong>na</strong>selja se ulijevaju uSpreču bez ikakvog prethodnog tretma<strong>na</strong> i u velikoj mjeri opterećuju vodotok različitim hemikalijama,deterdžentima, itd. Osim toga, u Spreču se ulijevaju vode iz poljoprivrednog dobra „Spreča“, u kojimase <strong>na</strong>lazi velika količi<strong>na</strong> vještačkih đubriva, pesticida i drugih hemikalija. Otpadne vode iz farme krava„Krušik“, incidentno takođe ulaze u rijeku Spreču i često izazivaju pomor ribe, ali dovode i dopogoršanja kvaliteta vode u akumulaciji o čijim efektima se još uvijek malo z<strong>na</strong>.Spreča je prijemnik netretiranih otpadnih voda općine Živinice, koju <strong>na</strong>seljava oko 55 000 ljudi. USpreču se ulijeva Oskova, koja prima otpadne vode Općine Banovića i pripadajućih nizvodnih <strong>na</strong>selja.Pose<strong>ba</strong>n problem koji je karakterističan za Oskovu je ulazak velikih količi<strong>na</strong> čestica ugljene prašineporijeklom iz separacije <strong>ba</strong>novićkih rudnika uglja. Raspoloživi podaci (Ar<strong>na</strong>utalić i Mihaljević,2000/2001) ukazuju <strong>na</strong> činjenicu, da preko Spreče u <strong>Modrac</strong> prosječno uđe oko 160,8 to<strong>na</strong> ugljeneprašine <strong>na</strong> dan. Ova praši<strong>na</strong> se akumulira kao <strong>na</strong>nos u vidu sedimenta. Nanos je <strong>na</strong>ročito potenciran<strong>na</strong> ušću Spreče, gdje <strong>na</strong> dužini od oko 2 km i površini od 4 – 5 km 2 , formira sediment debljine 0,5 – 1metar kao i kontaktni sloj debljine od 0,5 – 0,8 metara, koji z<strong>na</strong>čajno utiče <strong>na</strong> kvalitet vode.Rijeka SprečaRijeka OskovaUnesenim <strong>na</strong>nosom je degradirano oko 25% prostora akumulacije, što se posebno ogleda upovećanju: mutnoće vode, povećanju sadržaja suspendiranih materija i smanjenju providnosti isvakako se odražava <strong>na</strong> biološki kvalitet vode. Nanos prekriva dno i sprječava formiranje zajednicabentosa, sprječava normalne metaboličke procese ekosistema i direktno utiče <strong>na</strong> brojnost iraznovrsnost životnih zajednica i ukupnog biodiverziteta.Slič<strong>na</strong> pojava je veza<strong>na</strong> i za rijeku Turiju, drugu veću pritoku akumulacije. I ova rijeka donosi otpadnevode Turije i okolnih <strong>na</strong>selja, ali i velike količine ugljene prašine iz separacije uglja. U <strong>Modrac</strong> sedirektno ulijevaju komu<strong>na</strong>lne otpadne vode <strong>na</strong>selja uz o<strong>ba</strong>le kao što su: Bikodže sa preko 1000stanovnika, Babice sa oko 800 stanovnika, Prokosovići sa oko 1700 stanovnika. Potrebno je<strong>na</strong>pomenuti da je čitavo područje oko akumulacije poljoprivredno zemljište <strong>na</strong> kome se primjenjujurazličite agrotehničke mjere ali o količi<strong>na</strong>ma unesenih materija ne postoje egzaktni podaci.Veliki problem za kvalitet vode u akumulaciji <strong>Modrac</strong> je i nereguliran odvoz čvrstog otpada. Zbog togase u vodi akumulacije često može <strong>na</strong>ći plastič<strong>na</strong> am<strong>ba</strong>laža, građevinski materijal i brojni drugi obliciotpada.www.ekologija.<strong>ba</strong> 21
6. ZAKONSKA REGULATIVAUpravljanje vodama u Bosni i Hercegovini, institucio<strong>na</strong>lno i tehnički, se vrši <strong>na</strong> nivou entiteta(Federacija Bosne i Hercegovine i Republika Srpska) sa Distriktom Brčko. Entitetskim Zakonima ovodama su definisani institucio<strong>na</strong>lni okviri upravljanja sa <strong>na</strong>činima fi<strong>na</strong>nsiranja sektora voda. Ovizakoni su urađeni u skladu pristupom upravljanju vodnim resursima u zemljama Evropske Unije.Krajem 2004. godine je donesen Zakon o slatkovodnom ri<strong>ba</strong>rstvu (Službene novine FBiH, broj 64/04,od 20.11.2004. godine), koji uz Zakon o vodama (Službene novine FBiH, broj 70/06 iz 2006. godine)i Odluka o granicama riječnih <strong>ba</strong>ze<strong>na</strong> i vodnih područja <strong>na</strong> teritoriji Federacije BIH („Službene novineFBiH“ br. 41/07) kompletira<strong>na</strong> neophod<strong>na</strong> legislativa u oblasti slatkovodnog ri<strong>ba</strong>rstva, gazdovanjahidroresursima i iskorištavanja pripadajućih izvornih i antropogeno kreiranih vodnih i prio<strong>ba</strong>lnihekosistema.FBiH ima Zakon o zaštiti okoliša ("Službene novine FBiH ", br. 33/03) i Zakon o zaštiti prirode kojiobuhvata i prirod<strong>na</strong> staništa, ugroženost određenih vrsta i <strong>na</strong>dležnosti ali ne i <strong>ba</strong>rsku kornjaču.Trenutno je u izradi crve<strong>na</strong> lista gmizavaca BiH, <strong>na</strong> kojoj je jed<strong>na</strong> od ugroženih vrsta i Emysorbicularis.Zakonom o zaštiti akumulacije <strong>Modrac</strong> (''Službene novine Tuzlanskog kanto<strong>na</strong>'', broj: 5/06) se utvrđuje<strong>na</strong>mje<strong>na</strong> akumulacije prema redoslijedu prioriteta, definišu se pojmovi, propisuju o<strong>ba</strong>vezne mjerezaštite o<strong>ba</strong>le i voda akumulacije, zaštite slivnog područja akumulacije od zagađivanja i drugih uticaja,kao i organizacija, planiranje i provođenje mjera zaštite voda, te fi<strong>na</strong>nsiranje zaštite voda akumulacije isliva akumulacije. Međutim, nedostaje dosljed<strong>na</strong> implementacija.6.1 Stanje ugroženosti <strong>ba</strong>rske kornjačeZa prostor Evropske unije dodijelje<strong>na</strong> joj je kategorija VU – (vulnerable) – ugrože<strong>na</strong> vrsta. Ovakvakategorija se dodjeljuje vrsti koja nije ni krajnje ugrože<strong>na</strong> ni ugrože<strong>na</strong>, ali se suočava sa vjerovatnomperspektivom da iščezne u prirodi, većom od prosjeka za vrste roda kome pripada.Osnova za zaštitu kornjača u Hrvatskoj je osigura<strong>na</strong> odred<strong>ba</strong>ma Zako<strong>na</strong> o zaštiti prirode i HabitatsDirectivom u Aneksu II i IV. U Crvenoj knjizi vodozemaca i gmizavaca Hrvatske, <strong>ba</strong>rskoj kornjači jedodijeljen tretman skoro ugrožene vrste, a za potencijalnu ugroženost se <strong>na</strong>vode brojni razlozi.Najz<strong>na</strong>čajniji razlozi potencijalne ugroženosti su: zagađenje kopnenih voda pesticidima, insekticidima,herbicidima, <strong>na</strong>ftom i <strong>na</strong>ftnim derivatima i teškim metalima. Negativan uticaj imaju i procesi melioracijei drugi oblici promjene staništa močvarnih područja, prepuštanje <strong>ba</strong>ra i lokava prirodnom zarastanju,ka<strong>na</strong>liziranje vodenih tokova i drugih oblika prirodnih promje<strong>na</strong> vodotoka. Kao z<strong>na</strong>čajan razlogugroženosti se <strong>na</strong>vodi i stradanje kornjača <strong>na</strong> cestama.Crve<strong>na</strong> knjiga vodozemaca i gmizavaca Hrvatske preporučuje i mjere zaštite <strong>ba</strong>rske kornjače kojimase predviđa <strong>na</strong>dziranje primjene umjetnih gnojiva, pestisida, herbicida i insekticida <strong>na</strong> poljoprivrednimpovrši<strong>na</strong>ma i <strong>na</strong> područjima gdje ova vrsta ima prirodno stanište, kao i mjere zaštite voda. Predviđa sei instaliranje uređaja za prečišćavanje voda <strong>na</strong> svim industrijskim postrojenjima koji bi u vode<strong>na</strong>stanjene <strong>ba</strong>rskom kornjačom mogli unijeti različite toksične tvari, teške metale, itd. Predviđen jestrogi <strong>na</strong>dzor mogućosti unošenja toksičnih materija u vode svih zaštićenih područja u kojima kornjačaživi. Održavanje lokava <strong>na</strong> otocima, zabra<strong>na</strong> lova i carinski pregled prilikom izvoza <strong>ba</strong>rske ali i drugihkornjača, su takođe predviđene mjere zakonske zaštite.Status ugroženosti <strong>na</strong> prostoru Bosne i Hercegovine je teško procijeniti zbog nedostatka podataka.22 www.ekologija.<strong>ba</strong>
7. ZAKLJUČAKAnketiranjem građa<strong>na</strong> i terenskim istraživanjem je dokazano da je <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong> <strong>na</strong>minimalno 4 lokacije prisut<strong>na</strong> evropska <strong>ba</strong>rska kornjača Emys orbicularis orbicularis i da je njenopsta<strong>na</strong>k ugrožen.Razlozi ugroženosti <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong> su mnogobrojni: nepostojanjeodgovarajuće zakonske legislative i sla<strong>ba</strong> implementacija postojeće, nelegalno odlaganje otpada,onečišćenja voda različitim toksičnim tvarima (herbicidi, pesticidi, insekticidi, teški metali i sl.), <strong>na</strong>ftom iproizvodima od <strong>na</strong>fte, melioracija i drugi oblici promjene staništa močvarnih područja, prirodnimzarastanjem močvara, ka<strong>na</strong>liziranje tokova potoka i rijeka i drugim promje<strong>na</strong>ma prirodnog stanjavodotoka, odnosno devastacija i destrukcija staništa. Dodatni problem je niska svijest ri<strong>ba</strong>ra i građa<strong>na</strong>o važnosti zaštite i očuvanja <strong>ba</strong>rske kornjače.Na prostoru akumulacije <strong>Modrac</strong>, <strong>ba</strong>rskoj kornjači je prvenstveno ugroženo stanište, a to je<strong>na</strong>jdrastičniji oblik ugroženosti neke vrste. Da bi se omogućio njen opsta<strong>na</strong>k <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong> injenoj okolini neophod<strong>na</strong> je sveobuhvat<strong>na</strong> implementacija sljedećih mjera:1. sprovođenje postojećih i donošenje novih propisa,2. smanjenje zagađenja voda i zemljišta u slivu akumulacije,3. zaštita kornjača i njihovog staništa.8. MJERE ZAŠTITE BARSKE KORNJAČEU cilju zaštite <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> akumulaciji <strong>Modrac</strong> neophodno je implementirati sljedeće mjere:‣ Zalagati se za brzo usvajanje crvene liste <strong>na</strong> kojoj će biti uvršte<strong>na</strong> <strong>ba</strong>rska kornjača,a <strong>na</strong> osnovu njih izraditi crvene knjige ugroženih vrsta;‣ Insistirati <strong>na</strong> usaglašavanju postojećih zako<strong>na</strong> sa zakonima EU i <strong>na</strong> njihovoj dosljednojimplementaciji;‣ U okviru zakonske regulative predvidjeti mogućnost uspostave „posebnih staništa“ u kojima se<strong>na</strong>laze ugrožene vrste;‣ Zalagati se za dosljednu primjenu Zako<strong>na</strong> o zaštiti akumulacije <strong>Modrac</strong>;‣ Kod izgradnje prečišćivača komu<strong>na</strong>lnih i industrijskih voda dati prednost izgradnji postrojenjakoja se <strong>na</strong>laze u slivu akumulacije;‣ Strogo zabraniti uvoz i ispuštanje u prirod<strong>na</strong> staništa egzotičnih vrsta <strong>ba</strong>rskih kornjača(Trachemys sp.) zbog mogućih prijenosa zoonoza;‣ Pooštriti kontrolu u prodavnicama za prodaju kućnih ljubimaca;‣ Organizirati edukaciju poljoprivrednika i <strong>na</strong>dzirati primjene umjetnih gnojiva, pesticida,herbicida i insekticida <strong>na</strong> poljoprivrednim površi<strong>na</strong>ma <strong>na</strong> ugroženim područjima;‣ Organizirati kvalitetnu edukaciju lokalnog stanovništva i ribolovaca putem semi<strong>na</strong>ra u lokalnojzajednici i u udruženjima,kreativne edukaciju djece u školama putem semi<strong>na</strong>ra;‣ Putem informativnih tabli građane dodatno informirati o važnosti zaštite i očuvanja <strong>ba</strong>rskekornjače;‣ Izraditi promotivni materijal koji će se dijeliti predstavnicima vlasti, lokalnom stanovništvu, djeciu školama <strong>na</strong> istraživanom području, članovima udruženja sportskih ribolovaca i drugimzainteresiranim pojedincima i organizacijama;‣ Pokrenuti on-line peticiju za zaštitu <strong>ba</strong>rske kornjače, a rezultate predočiti vladinim institucijamai pojedincima u čijoj je <strong>na</strong>dležnosti <strong>ba</strong>rska kornjača;‣ Organizirati medijsku kampanju o potrebi zaštite <strong>ba</strong>rske kornjače;‣ Uspostaviti permanentan biomonitoring stanja populacije <strong>ba</strong>rske kornjače <strong>na</strong> istraživanompodručju.www.ekologija.<strong>ba</strong> 23
LITERATURA1. Adrović, A. (2007): Biodiverzitet i ekološke osobenosti ihtiopopulacija hidroakumulacije <strong>Modrac</strong>.Doktorska disertacija. Prirodno – matematički fakultet Univerziteta u Tuzli.2. Anthony Olivier, Christophe Barbraud, Elisabeth Rosecchi, Christophe Germain, Marc Cheylan(2010): Assessing spatial and temporal population dy<strong>na</strong>mics of cryptic species: an example withthe European pond turtle. Ecological Society of America. Ecological Applications, 20(4), 2010, pp.993–1004.3. Ar<strong>na</strong>utalić, Z. (voditelj projekta) (2001): Elaborat: Istraživanje kvaliteta voda akumulacije <strong>Modrac</strong>za s<strong>na</strong>bdijevanje pitkom vodom tuzlanske regije. (Istraživanja za 2000. – 2001. godinu).4. Bilja<strong>na</strong> Janev Hutinec (2009): Vodozemci i gmazovi. Jav<strong>na</strong> ustanova za upravljanje zaštićenimpodručjima Sisačko-moslavačke županije.5. Bilja<strong>na</strong> Janev Hutinec, Kletečki E., Lazar B., Marti<strong>na</strong> Pod<strong>na</strong>r Lešić, Skejić J., Tadić Z., TvrtkovićN. (2006): Crve<strong>na</strong> knjiga vodozemaca i gmazova Hrvatske. Ministarstvo kulture RepublikeHrvatske, Zagreb.6. Cadi, A., Nemoz, M., Thienpont, S. & Joly, P., (2004): Home range, movements, and habitat useof the European pond turtle (Emys orbicularis)inthe Rhône-Alpes region, France. Biologia,Bratislava,59/Suppl. 14:89—94.7. Cox, N.A. and Temple, H.J. (2009): European Red List of Reptiles. Luxembourg: Office forOfficial Publications of the European Communities.8. Dušan Jelić & Ivan Budinski & Boris Lauš (2012): Distribution and conservation status of the<strong>ba</strong>tracho-and herpetofau<strong>na</strong> of the Croatian island of Mljet (anura; Testudines; Squamata: Sauria,Serpentes). HerPeToZoa 24 (3/4): 165 – 178. Wien, 30.9. Farkas B.: The European pond turtle Emys orbicularis (L) in Hungary. © BiologiezentrumLinz/Austria; download unter www.biologiezentrum.at.10. Giedrius Trakimas, Jo<strong>na</strong>s Sidaravičius (2008): Road mortality threatens small northernpopulations of the European pond turtle, Emys orbicularis. Acta Herpetologica 3(2): 161-166.(online) © 2008 Firenze University Press.11. Mihaljević, Melita., Ar<strong>na</strong>utalić, Z. (2001): Elaborat uticaja <strong>na</strong> okolicu akumulacije <strong>Modrac</strong> i brane<strong>Modrac</strong>. «SODASO»i Institut za hemijsko inženjerstvo Tuzla.12. Mélanie Nemoz, Antoine Cadi and Stéphanie Thienpont (2004): Effects of recreatio<strong>na</strong>l fishing onsurvival in an Emys orbicularis population. Biologia, Bratislava, 59/Suppl. 14: 185—189.13. Radovanović M. (1951): Vodozemci i gmizavci <strong>na</strong>še zemlje. Nauč<strong>na</strong> knjiga, Beograd.14. Rössler, M: Aktuelle Situation, Gefährdung und Schutz der Europäischen Sumpfschildkröte Emysorbicularis (L) in Österreich. www.biologiezentrum.at.15. Škrijelj, R., Korjenić, E. (2000): Biodiverzitet vodozemaca i gmizavaca Bosne i Hercegovine.Soroš fondacija - fond “Otvoreno društvo Bosne i Hercegovine”, Sarajevo.16. Vere<strong>na</strong> Lacoste & Markus Kutzli (2006): Wiederansiedlung der Europäischen SumpfschildkröteEmys orbicularis Lin<strong>na</strong>eus 1758. in der elsässischen Oberrheinebene - ein laufendes Projekt.Testudo, Zeitschrift der Schildkröten-Interessengemeinschaft Schweiz.17. Vamberger Melita (2008): Pojavljivanje močvarne sklednice (Emys orbicularis) v ribnikih drage priIgu. Diplomski rad. Univerzitet Ljublja<strong>na</strong>.Internet stranice:http://www.animalsandearth.com/en/photo/view/id/209396-european-pond-turtle-emys-orbicularisweighed-by-scientist-parco-delta-del-po-ne-italyhttp://sl.wikipedia.org/wiki/Metoda_linijskega_transekta http://www.glis.lt/life/?pid=4&lang=enhttp://www.voda.<strong>ba</strong>/loc/default.njbsp?p=8http://www.bhas.<strong>ba</strong>/dokumenti/Pregled_okvira_za_zastitu_okolisa-bh.<strong>pdf</strong>http://www.ekoakcija.com/content/<strong>na</strong>crt-zako<strong>na</strong>-o-za%C5%A1titi-prirode-fbihhttp://www.voda.<strong>ba</strong>/loc/default.njbsp?p=8http://www.bhas.<strong>ba</strong>/dokumenti/Pregled_okvira_za_zastitu_okolisa-bh.<strong>pdf</strong>http://www.ekoakcija.com/content/<strong>na</strong>crt-zako<strong>na</strong>-o-za%C5%A1titi-prirode-fbihhttp://zasticenevrste.azo.hr/vrsta.aspx?id=4724 www.ekologija.<strong>ba</strong>
ČUVAJMO OKOLIŠ!