na tragu povijestiĐuro Deželić, otac hrvatskogvatrogastvaGraz. Prošle godine iznosio je prometi dohodak u Sisku, 1.043.627 fr. ...<strong>Zagreb</strong>u367.595 fr. ... „Pored ostalih, za sve te prednosti znaoje i gradski senator, otac hrvatskogvatrogastva.Gjuro Deželić, kad jezdušno prihvatio prijedlog za “sisačkoviećanje o domaćoj vatrogasnojzajednici“ još 17. veljače 1874. godineodrži upravo u Sisku koji je bioprožet domoljubnim i vatrogasnimduhom. To su bile okolnosti u kojimaživi mladi Ivan i pokreće inicijativu zaosnivanje prvog seoskog dobrovoljnogvatrogasnog društva u nas.Osnivački skup DVD-a Selihkraj Siska,16. srpnja 1882. godineU godini kada Gjuro Stjepan Deželićtiska svoj „Obučevnik“, prvi priručnikza obuku vatrogasaca u Hrvatskoj,sa stručnim vatrogasnim riječnikom,u zagrebačkoj tiskari Karla Albrechta,budi se vatrogasna svijest u selimagdje Ivan Domitrović pokreće akcijuza osnivanje DVD-a Sela. Zajedno sgrupom istomišljenika on 16. srpnja1882. godine organizira glavnu vatrogasnuskupštinu, osnivački skupnovog društva, koje će postati maticapokretanja brojnih aktivnosti i osnivanjaniza novih družina, vatrogasnog ikulturno-prosvjetnog usmjerenja.Već u prvom članu „Pravila odobrovoljnogvatrogasnog družtva u Selih“navodi se da mjesto treba držati„gasilačku četu koja će u pogibeljivatre čuvati život i posjed stanovnikau Selih, Stupnu, Jazveniku i Gredi, apo mogućnosti priskočiti u pomoć i uudaljenija mjesta.“U ustrojstvu društva, po uzoru na tadašnjenaputke i potrebe, jer je seoskaopćina sa sjedištem u Selima obuhvaćalai do deset sela, u pojedinim selimaorganizirani su vatrogasni odjeli,od članova matičnog društva iz tihsela, iz kojih su nakon izvjesnog vremenaizrasla i samostalna dobrovoljnavatrogasna društva. Na čelu društvanalazio se vojvoda, a njegov zakonitizamjenik bio je podvojvoda, koji su,uz tajnika i blagajnika te vođe odjela,sačinjavali ravnateljstvo društva, ilitidanašnji Upravni odbor.Prema toj prvoj, kako je nazvana iprivremnoj skupštini društva, prvidužnosnici su bili: Ivan Ciesele, kaoprivremeni predsjednik, zatim IvanDomitrović, kao privremeni tajnik tečlanovi te male uprave, trgovac LukaŠpeljak i gradski starješina Stojan Komljenović,koji su svojeručno potpisaliusvojena pravila društva. Kao što jeto bila obveza, nakon skupštine Pravilasu upućena Odjelu za unutarnje poslove,tadašnje Zemaljske vlade, kojaih je potvrdila i učinila pravomoćnim,4. prosinca 1882. godine.Na njegovu inicijativu,1882. godine,u Selima kraj Siska, osnovano jedobrovoljno vatrogasno društvo, kojeuspješno vodi četiri desetljeća, zajednos mjesnim učiteljem MartinomRukavinom, zapovjednikom društva– svrstavši ga među najuvježbanija inajopremljenija društva u tadašnjojvatrogasnoj zajednici.Osim što mu je, kao najmlađem uupravi ponuđeno mjesto tajnika IvanDomitrović je istodobno počeo obnašativodjom penjača i učiteljemvježbe. Reporter prvog vatrogasnogtjednika u Hrvatskoj, ilustrirano lista„Vatrogasac“, o tim prvim akcijama,pored ostalog će zapisati: „Zacielopreopterećen tim skopčanim dužnostiriešio je svoje dobrovoljno preuzetedužnosti upravo sjajno, stekav si sveobćepriznanje svojih sudrugova, kojiga nakon obnove izbora izabraše svojimpodvojvodom a za kratko vriemejednoglasno vojvodom.“Tjednik koji je uređivao Deželić,a povremeni suradnik bio je iDomitrovićI tako je na sljedećem izboru IvanDomitrović postao vojvodom društvai tu dužnost je obnašao sve do odlaskaiz društva, zbog bolesti, odlaska umirovinu i preseljenja u Sisak, 1922.godine.Suradnik tjednika„Obćinar“, 1883.Već iduće godine, 1883., nabavljenaje i prva vatrogasna štrcaljka s jednimizlazom, proizvođača «Smeikala» icjevine, te započinje i aktivnije okupljanjevatrogasaca iz Sela. Među 130članova društva, prvih godina njegovadjelovanja, nalaze se i mještanih okolnihsela: od Odreda, Stupnja i Jazvenikado Grede Žažine i Dužice, koja iadministrativno pripadaju općini Sela.Članovi su svrstani u zasebne vatrogasneodjele. Priznanje za njegovoprvo desetljeće rada među seljacimasvog kraja i širenje vatrogasne ideje,stiglo je 1891. godine, kad je za zapaženrad na širenju vatrogastva, IvanDomitrović izabran u Središnji odborhrvatsko-slavonske vatrogasne zajednice.U tom prvom desetljeću Domitrovićse počinje angažirati i kao mladi suradniki dopisnik nekoliko listova s vatrogasnomi problematikom općinskeuprave. Naime, od početka izlaženja„Obćinara“, 1. travnja 1883. godine,tjednika za upravu i javnu sigurnost,44 Vatrogasni Vatrogasni vjesnik vjesniksvibanj <strong>2011.</strong>
na tragu povijestiurednik koje je Gjuro Stjepan Deželić,u njemu se povremeno javlja i Domitrović.Naime kao mladi i ambiciozniopćinski činovnik je je prihvatiostavove o svom djelovanju, izneseneu uvorniku lista, među kojima seobjašnjava i značajna uloga upravnihčinovnika. U napisu pod naslovom„Naša zadća“, Gjuro Stjepan DeželićU sljedećem broju:, ističe: „ Upravnom činovniku dolikujeda bude puku voditelj, učitelj iotac; da u povrenom si području obćii domaći život potiče na bolje; da nastojioko školskog,obrtnog i ratarskognapredka itd „.U narednim godinama Ivan Domitrovićće osobnim radom, zalaganjem ivođenjem brojnih seoskih društava,svojim djelom dokazati da je zaslužioime "prosvjetitelj hrvatskog posebice,vatrogasnog puka u nas" te se potvrdiose kao treći čovjek hrvatskog vatrogastvasvojeg doba. (Đ.G.)Prvi potpredsjednik Hrvatsko-slavonske vatrogasne zajednice (2)POKLON ZA MUZEJ VATROGASTVA HRVATSKEVARAŽDIN – Uoči održavanja međunarodnogsimpozija o nastankuvatrogasnih zajednica u Europi kojije komisija za povijest vatrogastvaCTIF-a organizirala prošle godine udomaćinstvu s Hrvatskom vatrogasnomzajednicom, napravljen je iskoraku promociji povijesti vatrogastvaHrvatske.Osim što je uspješno promoviranbarokni Varaždin i DVD Varaždin,kao najstarije društvo u Hrvatskoj,stotinjak uzvanika iz petnaest zemaljaEurope imali su priliku vidjeti idio najstarijih predmeta iz hrvatskevatrogasne povijesti. Tom prigodomčelnici europskog vatrogastva gospodaWalter Egger, predsjednik CTIF-a,Dieter Farrenkopf i Adolf Schinnerl,čelnici Komisije za povijest te brojnidrugi, među njima i direktori nacionalnihmuzeja zanimali su se za tu,u nas tek započetu, muzejsku djelatnost.Na samom skupu, najveće međunarodnopriznanje HVZ-a za suradnju,uz spomenutu gospodu te gospodinaVilima Tomata, predstavnika iz Slovenije,dobio je i Dietmar Hoffmann(1957), povjesničar iz njemačke pokrajineBaden-Würtemberg, članvatrogasnog društva u Tuttlingenu.Nastavljajući započetu tradiciju prijateljskogpomaganja između te pokrajine,u kojoj je pomoć hrvatskomvatrogastvu organizirao gospodinGerhard Lai, Dietmar je nastavio spružanjem pomoći na vatrogasnopovjesnompolju.Tako je tijekom održavanja susretapovjesničara Europe, predstavnikuHrvatske Đuri Gajdeku uručio nekolikokaciga. Jedan od njih, od kože,koji datira iz 1890-tih godina, kao ikožnato vjedro za vodu, nalazi se uprostorijama HVZ-a u <strong>Zagreb</strong>u, apredano je prije nekoliko godina počasnompredsjedniku mr. TeodoruFrickom.Prošle godine, predsjedniku DVD-aVaraždin gospodinu Mirku Svetcuuručene su vatrogasne kacige i premetukoje je povjesničar Hoffmanndonirao za budući Muzej vatrogastvaHrvatske.Đ. Gajdek i M. SvetecTako je ideja o osnivanju Muzejavatrogastva Hrvatske dobila simboličnu,ali vrijednu potporu i donacijunjemačkih vatrogasaca, ali tu nijekraj planiranim donacijama s vatrogascimaiz Europe. Jedan od sljedećihkoraka u prikupljanju građe bit ćei obilazak Muzeja vatrogastva u Bečui Budimpešti, planiran na Komisiji zapovijest vatrogastva HVZ-a, a poradisnimanja postojeće građe koja seodnosi na hrvatsko vatrogastvo.(Đ.G.)svibanj <strong>2011.</strong> svibanj <strong>2011.</strong>Vatrogasni Vatrogasni vjesnik vjesnik45