PREDSTAVITEV DIGITALNEGA ARHIVA SLOVENCEV PO SVETU V LJUBLJANIV torek, 21. <strong>maj</strong>a <strong>2013</strong>, je v Ljubljani, v prostorihInštituta za slovensko izseljenstvo in migracijeZnanstveno raziskovalnega centra SlovenskeAkademije znanosti in umetnosti (v nadaljevanjuZRC SAZU), potekala predstavitev pilotneverzije spletnega Digitalnega arhiva Slovencevpo svetu. Računalniško platformo arhiva jeprisotnim predstavil Florjan Auser iz SlovenianMedia House iz Sydneyja, strokovno omizjepa je bilo sestavljeno iz sodelavcev Inštitutaza izseljenstvo in migracije ZRC SAZU, izkaterega so na sestanku prisostvovali dr. MarjanDrnovšek, dr. Aleksej Kalc, mag. Meta Lokar inpredstojnica inštituta, dr. Marina Lukšič Hacin.Iz Sekcije za interdisciplinarno raziskovanjeZRC SAZU je prišla tudi dolgoletna raziskovalkaslovensko-avstralske skupnosti, dr. BredaČebulj Sajko, Urad za Slovence v zamejstvu inpo svetu je zastopal dr. Zvone Žigon, iz ArhivaRepublike <strong>Slovenije</strong> pa je bila na sestanekpovabljena višja svetovalka - arhivistka, AndrejaKlasinc Škofljanec. Poleg omenjenih so sepredstavitve udeležili še Irena Jernej Auser, izAvstralije, novinarka časopisne družbe Delo,Dragica Bošnjak, in novinar ter sourednik oddaje»Slovencem po svetu« iz Radia Slovenija, ToniLaterner, in avtor pričujočega besedila, ki prihajaiz Znanstveno-raziskovalnega središča Univerzena Primorskem v Kopru.Kot je v uvodu pojasnil Florjan Auser, vodjaprojekta, je platforma, na kateri sloni Digitalniarhiv Slovencev po svetu (in je dostopna naspletnem naslovu http://www.da-slo.si in www.da-slo.com.au), zasnovana na računalniškemprogramu ICA-AtoM (akronim za izraz »Access toMemory«), ki ga je razvil Mednarodni arhivski svet(International Council on Archives). Vzpostavitevprograma je bila financirana s strani Urada VladeRS za Slovence v zamejstvu in po svetu ter ZRCSAZU, strokovno pa je nad projektom bdel ArhivDr. Marina Lukšič Hacin, ZRC SAZU, predstojnicaInštituta za slovensko izseljenstvo;dr. Marjan Drnovšek, arhivist, ZRC SAZU Inštitut zaslovensko izseljenstvo; Toni Laterner, RTV Slovenija;Florjan Auser, Slovenian Media House,mag. Meta Lokar, ZRC SAZU.RS, ki je sodelavcem Slovenian Media House nudilsvetovanje in kontrolo vnesenih gradiv. Trenutno sev programu, ki je za zdaj omejen le na gradiva izslovensko-avstralske izseljenske skupnosti oz. arhiva»Historical Archives of Slovenian Australians NSW– Australia Inc.«, in arhivov Slovenskih misijonov vMelbournu in Sydneyu, nahaja okoli 540 publikacijoziroma preko 10.000 strani arhivskega gradiva in večavdio-vizualnih posnetkov. V prihodnje se predvidevapostopna razširitev digitalnega arhiva tudi na ostaleavstralske skupnosti, v primeru nadaljnje zagotovitvefinančnih sredstev pa tudi na slovensko-kanadskoskupnost in na druge slovenske izseljenske skupnostipo svetu.Med prednostmi digitalnega arhiva je FlorjanAuser izpostavil možnost njegove uporabe tako vslovenskem kot tudi angleškem jeziku, saj so vsavnesena gradiva opisana v obeh omenjenih jezikih.(program omogoča tudi druge jezike). S tem bodoarhivski dokumenti na razpolago tudi neslovenskogovoreči javnosti, kar je z vidika mlajših generacijslovenskih Avstralcev nedvomno pomembnapridobitev. Sistem računalniškega programa temeljina dveh strežnikih (prvi se nahaja v Avstraliji, drugiv Sloveniji), na katera je mogoče nalagati gradivoiz poljubne lokacije. Dostop do sistema je za enkratAndreja Škofljanec Klasinc, višja arhivistka, Arhiv<strong>Slovenije</strong>; dr. Zvone Žigon, Urad za Slovence po svetuin zamejstvu; dr. Aleks Kalc, Inštitut za Slovenskoizseljenstvo; dr. Miha Koderman, ZRC, Univerza Koper;dr. Breda Čebulj Sajko, ZRC SAZU, Ljubljana.20 misli | <strong>maj</strong> - <strong>junij</strong> <strong>2013</strong>
omogočen le strokovnim uporabnikom, v prihodnjepa se predvideva odprtje nekaterih vsebin zanajširšo zainteresirano javnost. Omejitev dostopado aplikacije je bila potrebna zaradi zahteve,postavljene s strani Arhiva RS, da se v programnalagajo le tista arhivska gradiva, ki so ustreznoevidentirana in opisana (v slovenskem in angleškemjeziku) in za katera so pridobljena tudi vsa potrebnasoglasja za objavo. Te omejitve so bile potrebne,kot je povedala Andreja Klasinc Škofljanec iz ArhivaRS, saj bi morebitno samoiniciativno nalaganjeskeniranih gradiv v program s strani nepoučenihuporabnikov lahko naredilo več škode kot koristi.V nadaljnji fazi razvoja programa se predvidevaizobraževanje in usposabljanje posameznikov izcelotne slovensko-avstralske skupnosti v Avstraliji,ki bodo na ta način pridobili pooblastila za vnosarhivskih gradiv v računalniški program. Urad zaSlovence po svetu in zamejstvu pa naj bi organiziralposeben seminar za uporabo programa in širitev naostale kontinente.Digitalni arhiv Slovencev po svetu je v osnovinamenjen vnosu in hranjenju digitaliziranihzgodovinskih gradiv, periodičnih publikacij,dokumentov, fotografij in drugih materialov, ter jeiz tega vidika ključnega pomena za trajno ohranitevdela slovenske izseljenske narodnostne in kulturnedediščine. Hkrati vzpostavitev digitalnega arhivapredstavlja tudi precejšen potencial za raziskovalce inraziskovalne inštitucije, katerim bi digitalizirane bazepodatkov omogočile kvalitetnejše in znatno cenejšeraziskovanje primarnih virov podatkov, ter jim na tanačin ponudile vpogled v življenje izbrane izseljenskeskupnosti.Dr. Miha Koderman, Univerza na Primorskem,Znanstveno-raziskovalno središčeOb smrti brata JANEZA AUSERJA (69 let),od katerega smo se poslovili v Križah priTržiču 3. <strong>maj</strong>a <strong>2013</strong>, se iskreno zahvaljujemovsem, ki ste nam izrekli izraze sožalja.Hvala domačima duhovnikoma terp. dr. Mihaelu S. Vovku in p. DarkuŽnidaršiču za lepo pogrebno bogoslužje.Florijan in Irena Auserter sestra Francka in Sebastjan z družinami.Slovenski klub Jadran, MelbourneKakor vsako leto, tako se je tudi letos v mesecu <strong>maj</strong>u pri slovenskem klubu 'Jadran' praznovalo materinskidan. Ob dobri glasbi, odlični postrežbi in prijetni družbi, je nedeljski popoldan minil, kot bi trenil.Za leto <strong>2013</strong> sta bili za materi leta izbrani Marija Surina in Zlata Vitez. Vsi jima iskreno častitamo!Marija Iskramisli | <strong>maj</strong> - <strong>junij</strong> <strong>2013</strong>21