14festivaly, koncertyDruhý objev hned následoval – malé oratorium Mary Magdalenepro smíšený sbor, soprán a varhany exilového skladateleAntonína Tučapského (žije v Anglii) asi nebylo českoupremiérou skladby z roku 1991, ale zhudebněná poema BorisePasternaka z románu Doktor Živago, zpívaná v anglickémoriginálu dalším objevem podvečera japonskou sopranistkouNao Higano (ta působí pro změnu zase v Bratislavěi Brně), svým novozákonním obsahem a hudebním jazykemtrochu připomínajícím moravský folklór posluchače v nezcela zaplněném sále rozhodně upoutala.I v dalších dílech – v Liturgické mši Zdeňka Pololáníka akompozici nazvané Proprium festivum monasteriense PetraEbena a zejména v nadšeně aplaudované Modlitbě přítomnéhoautora Zdeňka Lukáše, v níž se ke sboru a varhanám(Jan Steyer) přidává ještě bicista (Václav Mazáček na balkóněu varhan) Košler se sborem dokázal, že i různé polohysoudobé duchovní hudby zvládá na výbornou. Nebylo divu,že úspěch podvečera u publika byl převeliký. •moravské klavírní trioPraha, Rudolfinum Julius HůlekDramaturgie koncertů mívá svá zafixovaná pravidla. Protovítáme, když dojde k nějaké překvapující změně, napříkladkdyž máme příležitost slyšet díla neznámá nebo nově objevená.Takového zážitku se hojnou měrou dostalo návštěvníkůmkoncertu pořádaného Českým spolkem pro komorníhudbu (Sukova síň, 22. 2.) díky Moravskému klavírnímutriu v obsazení Jiří Jahoda (housle), Miroslav Zicha (violoncello)a Jana Ryšánková (klavír).Inspirativní večer začal Triem pro klavír, housle a violoncelloc moll, op. 2 - dílem teprve patnáctiletého Josefa Suka. Jistě,kompozičně je tam spousta přešlapování na místě, ale najdemei řadu skvělých nápadů a jiskrných míst. Mladí moravštíinterpreti právě tohle cítili a náležitě to podali. Hráli splným nasazením a chvílemi možná i s poněkud nadsazenýmtemperamentem. Ale chyba to rozhodně nebyla. Na pozadívýrazové exploze byla jasně patrná jistota výborně zvládnutétechniky, souhry intonační i rytmické i přesvědčivéhoagogického uvolnění. Tuto charakteristiku lze vztáhnout nakoncert jako celek.Pro ctitele Leoše Janáčka bylo skutečným objevem provedeníjeho Klavírního tria na motivy povídky „Kreutzerovasonáta“. Ke genezi a osudu této v podstatě neznámé Janáčkovyskladby se váže celý příběh. Zatímco původní klavírnítrio, ve své době příznivě přijaté, upadlo v zapomnění,z jeho hudebního materiálu povstalo dílo nové, Janáčkůvznámý a všeobecně uznávaný První smyčcový kvartet sestejnou tematickou charakteristikou. Rekonstrukce klavírníhotria učiněná na základě kvartetní verze (původní autografje bohužel nezvěstný) je dílem muzikologa, skladatelea předního janáčkovského editora Jarmila Burghausera.Odvažuji se tvrdit, že výsledný dojem ze srovnání obou verzíje vyvážený.Vrcholným opusem večera bylo Klavírní trio a moll, op. 50Petra Iljiče Čajkovského, názorně zjevující přednosti i úskalížánru klavírního tria. Hodinového kolosu plného úžasnýchnápadů, proměn a dramatického dění se interpreti zmocnilis nepolevující vehemencí a vskutku profesionální solidnostía přesvědčivostí. Nicméně pravým vyvrcholením večera sestal až přídavek - úprava předehry k opeře Ruslan a LudmilaMichaila Ivanoviče Glinky pro klavírní trio, kterou vypracovalvioloncellista souboru Miroslav Zicha. Věru zdařilá,kompozičně i interpretačně poctivě „odvedená“ práce! •Moravské klavírní trio: zleva Jiří Jahoda, Jana Ryšánková a Miroslav Zichafoto Zdeněk CHrapek
26. smetanovské dny v plzniPlzeň, Velká synagoga, Anděl Café Music Club, Korandův sborMalé shrnutí Tomáš Kuhnfestivaly, koncerty 15Letošní 26. Smetanovské dny (1. 2. – 2. 3.) přilákaly předevšímdíky multižánrovému programu v průběhu měsíceúnora velké množství milovníků kvalitní hudby. Téměřvšechny koncerty byly již dlouho předem beznadějně vyprodány,což svědčí o tom, že dramaturgický plán byl vymyšlenvskutku ukázkově.Festival hlouběji rozvinul myšlenku setkání, na kterémse střetávají umělci různých žánrů reprezentující tradičníartificiální hudbu, jazz, world music a také filmové, divadelnía výtvarné umění. Hlavním tématem se vcelku logickystal W. A. Mozart, kterému byla věnována pozornost nejenhudební, ale také přednášková, filmová a divadelní.Skvělá atmosféra festivalu byla navíc oživena některýmihudebními lahůdkami, k nimž bezesporu patřilo jediné uvedeníMozartovy dvouaktové opery Zaidé v České republice,kterým byly Smetanovské dny 1. února v prostředí Velkésynagogy zahájeny. Ve vynikajícím mezinárodním obsazeníji úspěšně zrekonstruoval a nastudoval hudební badatelAndreas Kröper. Ten se podílel mimo jiné také na programuMozart a Salieri, věnovaném nejmenším posluchačům, jenžpřipravil ve spolupráci s Orchestrem Konzervatoře Plzeň.K dalším vrcholům festivalu patřilo vystoupení Evy Urbanové.Její nový koncertní program Smetana versus Wagner,sestavený z předeher, milostných árií a duetů z děl zmiňovanýchskladatelů, přinesl této hvězdě operních pódií v koncertnímsále Peklo dlouhotrvající bouřlivý potlesk. Uznání sidramaturgie festivalu zaslouží také za uvedení současné českéhvězdy akordeonové hry Jarmily Vlachové. V galerii Masnékrámy předvedla svůj program Zpívající akordeon, kterýmopět prokázala, že akordeon může být v dobrých rukouostatním hudebním nástrojům zcela rovnocenný, vhodný jakpro interpretaci hudby staré, klasické, tak i soudobé.Sekci world music reprezentovaly na společném vystoupeníSpirituál kvintet a Hradišťan a romská skupina Kale, vystupujícíjiž bez Věry Bílé.Koncert pod názvem Madrid 1490, v němž se mísily prvkyhudby evropské, španělské a židovské, předvedl souborMusica ad tabulam. Interpretací forem liturgické hudbyzaujal mužský vokální soubor Schola Gregoriana Pragensis,tentokrát v programu Gregoriánský chorál od počátkůk ranému vícehlasu, jemuž se budu na dalších řádcích,podobně jako vystoupení Yvonne Sanchez (vedle níž se tuna poli jazzové hudby představila ještě velmi osobitá slovenskázpěvačka Miriam Bayle) věnovat podrobněji.Ke Smetanovským dnům již také patří pořádání masopustníveselice. Zúčastnění mohli tentokrát shlédnout některémasopustní zvyky na Plzeňsku a v Bavorsku a také poznatněkteré staročeské písničky. Nechyběl ani Mužovskej bál,což je vlastně masopustní večer s tradiční dechovkou.Symfonickou tvorbu zastupovaly Orchestr KonzervatořePlzeň pod taktovkou Jiřího Štrunce s nabídkou českých isvětových autorů a samozřejmě také Plzeňská filharmoniepod vedením Jiřího Maláta, jež uvedla skvělý program Češtímistři. Zajímavostí tohoto koncertu bylo mimo jiné prvníveřejné rozeznění klavíru značky Steinway, který pro sálMěšťanské Besedy zakoupil Magistrát města Plzně. Tentokoncert Smetanovské dny 2. března slavnostně ukončil.Co dodat závěrem? Festival jednoznačně ožil, nezkostnatěla vytvořil svým návštěvníkům kulturní vrchol zimní sezonyv plzeňském regionu. •Z představení opery ZaidéJak došlo k objevuMozartovy opery Zaidé Jiří VitulaS rakousko-švýcarským badatelem a flétnovým sólistou, AndreasemKröperem, který po léta věnuje svou průkopnickoubadatelskou a interpretační činnost ve středověké oblastistaré české hudbě, jsme se v Plzni setkali jako přáteléa tvůrčí spolupracovníci. Odborná veřejnost ho dobře znáz jeho dlouholetého působení při vyhledávání a objevovánískrytých pramenů českých a moravských hudebních umělců,spjatých se slavnými školami a osobnostmi naší pobělohorskéhudební emigrace. V českých zemích si tento vzácnýmuž získal úctyhodný respekt pro své vědecké, koncertníi pedagogické úspěchy. Svou záslužnou činnost rozvíjí takéjako interpretační poradce na renomovaných moravskýchhudebních festivalech. Velké přízni se těší u studentů Janáčkovyakademie múzických umění a v dalších hudebních školách.Jeho znalosti se projevují při koncepci mezinárodníchhudebních festivalů, zejména v osobitém koncertním oživovánístarých hudebních pokladů našich mistrů, kteří po staletízasahovali svým tvůrčím přínosem do rozvoje evropskéhudby. Jinak Andreas Kröper zastává post uměleckého ředitelev podalpském městečku Arosu. Svou individuální muzikologickoupraxi neokázale rozvíjí v opuštěné moravské lesníhájence, kterou si u nás před časem koupil. Tam zřídilsvůj tichý útulek, kde se často skrývá před zvědavými zrakysvěta.Tady se také zrodila myšlenka poprvé zkompletovat a zveřejnitneznámé hudebně-dramatické dílo Wolfganga AmadeaMozarta. Letošní 250. výročí skladatelova narození poskytlopříležitost seznámit s tímto badatelským a uměleckým počinemširokou veřejnost. Andreas Kröper, díky svým kontaktůms našim hudebním životem, nabídl první scénické provedenífestivalu Smetanovské dny v Plzni, kde se historickyjedinečná událost konala jako světová premiéra. Jejím dějištěmse stala Velká synagoga. Stavebně a umělecky ojedinělýpamátník s vynikající akustikou uvítal Mozartovu Zaidé vestylovém interiéru, jaký mohou Plzni závidět proslulé koncertnímetropole. Autor této volby, Andreas Kröper, se totiždomníval, že zvláštní operní dílo může účinněji zapůsobitv tomto nezvyklém prostředí. Prostor starobylé synagogy honezklamal. Posluchači tento krok uvítali s nadšením.foto archiv