stavebnÃctvo, výstavba a regionálny rozvoj - EUROREPORT plus
stavebnÃctvo, výstavba a regionálny rozvoj - EUROREPORT plus
stavebnÃctvo, výstavba a regionálny rozvoj - EUROREPORT plus
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Cena 69 Sk<br />
Jún<br />
2005<br />
Č A S O P I S N A P O D P O R U I N T E G R Á C I E S L O V E N S K A D O E U R Ó P S K E J Ú N I E<br />
STAVEBNÍCTVO,<br />
VÝSTAVBA<br />
A REGIONÁLNY<br />
ROZVOJ<br />
ISSN 1335-9762
����������<br />
�������������������������<br />
�����������
Vydavateľ: AKTUAL PRESS, spol. s r. o.<br />
v spolupráci s Kanceláriou<br />
prezidenta SR, Vládou SR, NR SR<br />
a Kanceláriou Európskeho parlamentu v SR<br />
Adresa redakcie: Panská 9, 811 01 Bratislava 1<br />
tel./fax: +421 2 544 34 107<br />
tel.: +421 2 544 33 896<br />
tel.: +421 2 546 40 687-89<br />
euroreport@stonline.sk, kincelova@ba.telecom.sk<br />
www.euroreport.sk<br />
Reg. č. MKSR 1880/98<br />
KVALITNÉ PROJEKTY SÚ ZÁKLADOM<br />
ROZVOJA REGIÓNOV<br />
(str. 6)<br />
Stavebníctvo a architektúra (Ľ. Jurík)<br />
Záhradná slávnosť<br />
Kvalitné projekty sú základom <strong>rozvoj</strong>a regiónov (Rozhovor s. L. Gyurovszkym)<br />
Viac záujemcov ako peňazí (Rozhovor s Zs. Lukáčom)<br />
V posledných rokoch bytová výstavba naberá nový dych (Rozhovor s Š. Kužmom)<br />
Vláda zabúda, že Slovensko je aj ďalej od Bratislavy (Rozhovor Ľ. Vážnym)<br />
Dôvera a spokojnosť klientov nás zaväzuje (Rozhovor s J. Lelkesom)<br />
Bratislava má novú dominantu Apollo Business Center<br />
Zodpovedná samospráva neignoruje názory občanov (Rozhovor s M. Paškovou)<br />
Clearwater, s.r.o.<br />
Stav bývania v centre pozornosti štátu (Rozhovor s E. Szolgayovou)<br />
Sika Slovensko, spol. s r.o.<br />
Stavebníctvo zaznamenáva rozmach kvality a kvantity (Rozhovor s A. Ohradzanskou)<br />
Byť cementárenským lídrom je inšpirujúce<br />
V architektúre ide o symbiózu (Rozhovor s M. Marcinkom)<br />
Bratislava – mesto na vode? (Rozhovor s M. Bajanom)<br />
Novus – drevené parkety a podlahy<br />
Súťaž najlepších posúva architektúru vpred (Rozhovor s M. Brichtovou)<br />
Náš úspech sa nezačína a nekončí predajom (Rozhovor s Š. Šmajdom)<br />
Hodnoty kamenárskeho remesla a diela (Rozhovor s J. Csöngleim)<br />
Tm samt spol. s r.o.<br />
Informačná sieť nielen pre rezort, ale i pre <strong>rozvoj</strong> regiónov<br />
(Rozhovor s V. Dziubanom, L. Földessym, Ľ. Gašparíkom)<br />
Orga Trade<br />
Šéfredaktor: Ľuboš Jurík<br />
Zástupkyňa šéfredaktora: Emília Kincelová<br />
Summary: Mária Vrabcová<br />
Vedúca odd. marketingu: Eva Juríková<br />
Redakčná rada: Jozef Banáš<br />
Pál Csáky<br />
Pavel Kandráč<br />
Ľudovít Kaník<br />
Eduard Kukan<br />
Ľubomír Lintner, Daniel Lipšic<br />
Juraj Liška, Pavol Rusko<br />
V ARCHITEKTÚRE IDE O SYMBIÓZU<br />
(str. 26)<br />
O B S A H<br />
4<br />
5<br />
6<br />
8<br />
10<br />
12<br />
14<br />
16<br />
18<br />
19<br />
20<br />
21<br />
22<br />
24<br />
26<br />
28<br />
29<br />
30<br />
31<br />
32<br />
33<br />
34<br />
35<br />
36<br />
37<br />
38<br />
39<br />
40<br />
42<br />
44<br />
46<br />
48<br />
49<br />
50<br />
52<br />
54<br />
55<br />
56<br />
58<br />
61<br />
62<br />
63<br />
64<br />
66<br />
68<br />
70<br />
71<br />
Výroba: REPUBLICA<br />
Tlač: KOPRINT, Banská Bystrica<br />
Redakcia nezodpovedá za obsah reklamných<br />
materiálov.<br />
Nevyžiadané rukopisy a fotografie nevraciame.<br />
Cena jedného výtlačku: 69 Sk<br />
Jún 2005, Ročník VIII<br />
Foto na titulnej strane: archív<br />
AKO SA ROZHODNEME,<br />
TAK BUDEME ŽIŤ<br />
(str. 52)<br />
Iniciatíva regiónov predstihuje očakávania (Rozhovor s M. Jávorkovou)<br />
Slovensko má dostatok dobrých projektov (Rozhovor s J. Slovákom)<br />
Vzhľad a stav regiónov je tiež vizitkou aktivity podnikateľov (Rozhovor s A. Tóthovou)<br />
Bývanie v drevenom dome je trvalý a nenahraditeľný zážitok (Rozhovor s Ľ. Jančom)<br />
Čo je to regionálny <strong>rozvoj</strong>? Drina! (O. Šimúny)<br />
3 otázky euroREPORTU 6 komentátorom slovenských novín (E. Kincelová)<br />
Nijaké prázdne sľuby – k prosperite vedú reálne ciele (Rozhovor s A. F. Zvrškovcom)<br />
Ústava pre Európu: francúzska facka, holandské K.O.(S. Motusová)<br />
Kedy bolo referendum o nás? (P. Weiss)<br />
Západný Balkán potrebuje stabilitu a <strong>rozvoj</strong> (M. Babic)<br />
Digitálna vláda (A. Hykisch)<br />
Ako sa rozhodneme , tak budeme žiť (E. Kincelová)<br />
Nové knihy (D. Janiaková)<br />
Krásne zlaté beštie Andreja Smoláka (R. Čižmárik)<br />
Koľko ovsa a sena do Štrasburgu (Bruselu) a koľko do Varieté WaterHill? (L. Andrášik)<br />
Ekonomické udalosti pohľadom analytika (P. Ondriska)<br />
Architektúra musí byť ako dobrá a krásna socha (M. Augustín)<br />
V podpore vzdelávania a výskumu je Slovensko veľmi slabé (Rozhovor s J. Figeľom)<br />
Európska ústava a jej kultúrno-civilizačné aspekty (Rozhovor s J. M. Rydlom)<br />
Európsky parlament<br />
Infoservis Úradu vlády SR<br />
Infoservis NR SR<br />
Infoservis prezidentskej kancelárie<br />
Summary
ÚVODNÍK<br />
4<br />
TÉMA<br />
BUDÚCEHO ČÍSLA:<br />
INFORMAČNÉ<br />
TECHNOLÓGIE,<br />
ŠKOLSTVO, KULTÚRA<br />
STAVEBNÍCTVO A ARCHITEKTÚRA,<br />
ale aj regionálny <strong>rozvoj</strong> sú vďačnými<br />
témami, najmä ak vezmeme<br />
do úvahy prudký <strong>rozvoj</strong> výstavby,<br />
aktivity v oblasti architektúry a urbanistiky,<br />
ale aj nebývalú ponuku<br />
a nárast sortimentu moderných<br />
stavebných materiálov. Úmerne<br />
k tomu sme zaznamenali aj širokú<br />
ponuku nábytku a rôznych doplnkov<br />
do domácností či kancelárií,<br />
činnosť dizajnových štúdií, prílev<br />
ďalších zahraničných investícií aj<br />
do oblasti výstavby a stavebníctva.<br />
Je neodškriepiteľnou skutočnosťou,<br />
že podoba slovenských miest, ale<br />
aj mestečiek a dedín, sa predsa len<br />
zmenila: aj napriek nespočetným<br />
problémom, napriek rastúcim sociálnym<br />
rozdielom a stále stagnujúcej<br />
životnej úrovni, sa na Slovensku stavia.<br />
Aj keď Bratislava nie je typickým<br />
príkladom a už teraz je údajne nad<br />
priemerom EÚ, podoba tohto mesta<br />
sa mení doslova pred očami. Priam<br />
raketovým tempom pribúdajú nové<br />
stavby, celé administratívne i obytné<br />
štvrte, budovy v centre mesta sú<br />
už takmer všetky zrenovované, v tzv.<br />
prelukách vyrastajú nové budovy,<br />
veľké zmeny sa chystajú v Petržalke<br />
smerom k rakúskym hraniciam.<br />
Pohyb je očividný. A tento pohyb je<br />
aj odrazom celkového pozitívneho<br />
nárastu v ekonomike, dokonca sa<br />
rozhýbali aj tradične opatrné a konzervatívne<br />
banky a sporiteľne, ktoré<br />
sa zrazu predbiehajú v poskytovaní<br />
hypotekárnych pôžičiek. To už naozaj<br />
môže byť signál, že tento trend je<br />
dlhodobý a perspektívny.<br />
Rozvoj sa nevzťahuje iba na Bratislavu,<br />
v menšej miere to platí aj<br />
o ostatných mestách, viac sa stavia<br />
v regiónoch a lokalitách, kam prichádzajú<br />
veľkí zahraniční investori.<br />
Hoci pomaly, predsa len nastáva oživenie<br />
na vidieku, už opäť sa začína<br />
stavať – najmä tam, kde je práca<br />
a kde sa poľnohospodári začínajú<br />
zviechať. Analytici a odborníci však<br />
upozorňujú na nerovnomerný <strong>rozvoj</strong><br />
regiónov, ktorý sa okrem markantných<br />
rozdielov v sociálnej sfére<br />
prejavuje aj v nezáujme investorov,<br />
a tým sa redukuje aj výstavba.<br />
Treba však pripomenúť aj negatívny<br />
dopad otvoreného trhu na slovenských<br />
výrobcov: na jednej strane ich<br />
liberalizácia obchodu núti prispôsobiť<br />
sa tvrdej konkurencii a prijať výzvu<br />
otvorenej súťaže, na druhej strane<br />
stavebné materiály z cudziny síce<br />
rozširujú sortiment, no vytláčajú aj<br />
tradičných domácich producentov.<br />
Týka sa to, povedzme, drevospracujúcich<br />
a nábytkárskych firiem, tehliarstva,<br />
producentov keramických<br />
a iných stavebných materiálov. Je<br />
to však trend, ktorý so sebou prináša<br />
globalizácia a otvorené trhy EÚ<br />
a s ktorým sa musia naši výrobcovia<br />
i obchodníci vyrovnať.<br />
Rozvoj regiónov sa čoraz viac<br />
presúva na plecia samosprávy. Decentralizácia<br />
kompetencií, povinností<br />
a právomoci síce v mnohých<br />
ohľadoch samosprávam pomohla,<br />
no ako sa ukazuje, regióny majú<br />
problémy s financovaním základných<br />
činností. Inými slovami, regiónom<br />
a samosprávam pribudli úlohy,<br />
no nepribudli financie. Takto pochopená<br />
„samosprávnosť“ je skôr<br />
nesvojprávnosť a dáva k dispozícii<br />
len polovičaté riešenia. Regionálny<br />
<strong>rozvoj</strong> nie je len agroturistika či cezhraničná<br />
spolupráca, ale aj výstavba<br />
priemyselných parkov, budovanie<br />
infraštruktúry, údržba či budovanie<br />
školských a zdravotných zariadení,<br />
<strong>rozvoj</strong> kultúry či športu.<br />
A pokiaľ ide o samotný cestovný<br />
ruch – ako sa ukazuje – tu spolupráca<br />
regiónov skutočne prináša uspokojivé<br />
výsledky. Veľké perspektívy<br />
má nielen turistika a obchod medzi<br />
regiónmi rôznych krajín, ale čoraz<br />
zaujímavejšia je napríklad spolupráca<br />
medzi Viedňou a Bratislavou,<br />
ktorá patrí medzi najdynamickejšie<br />
v Európe. V tomto ohľade je to príležitosť,<br />
ktorej sa právom hovorí historická:<br />
už aj vzhľadom na spoločnú<br />
históriu. Bola by škoda ju nevyužiť.<br />
Ľuboš Jurík<br />
šéfredaktor
ZÁHRADNÁ SLÁVNOSŤ<br />
Slovenská nadácia Silvie Gašparovičovej Vzdelanie a zdravie pre všetkých usporiadala v priestoroch Prezidentského palá-<br />
ca 4. ročník záhradnej slávnosti 2005 v spolupráci so združením Zahraničné obchodné komory na Slovensku. Prvá časť bola<br />
venovaná Medzinárodnému dňu detí, na ktorej sa zúčastnili aj deti z detských domovov Slovenska. Pre deti bola návšteva<br />
prezidentskej záhrady skutočným zážitkom: boli pripravené zaujímavé programy, vystúpenia súborov a známych osobností,<br />
príťažlivá bola aj prehliadka časti paláca. Druhá časť sa potom niesla v duchu vzájomnej spolupatričnosti a spolupráce Zahra-<br />
ničných obchodných komôr so štátnymi i neštátnymi subjektmi a podnikateľskými spoločnosťami, ktorí mali príležitosť nadvia-<br />
zať nové či prehĺbiť jestvujúce kontakty, ale aj hovoriť s osobnosťami politického života. Výťažok z tohto podujatia je určený na<br />
charitatívne ciele.<br />
O rok bude tradícia záhradných slávností určite pokračovať.<br />
Silvia Gašparovičová pri otvorení druhej časti Záhradnej slávnosti v záhrade<br />
prezidentského paláca.<br />
Prezident Ivan Gašparovič aktivity svojej manželky podporuje a ak mu to<br />
povinnosti dovolia, zúčastňuje sa na akciách, ktoré usporiada.<br />
Foto: M. Košírer<br />
Divákov zaujali pôsobivé tanečné kreácie...<br />
Najviac sa zabávala mládež, ktorej záhradná slávnosť bola<br />
určená predovšetkým.<br />
5
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
6<br />
KVALITNÉ PROJEKTY SÚ ZÁKLADOM<br />
ROZVOJA REGIÓNOV<br />
„Regióny dnes už dokážu presne formulovať svoje požiadavky. Úroveň žiadostí o nenávratné finančné prostriedky zo<br />
zdrojov štrukturálnych fondov sa mimoriadne zvýšila a navyše sú dobre stanovené podmienky, takže by sme vlastne<br />
dokázali rozdeliť viac peňazí ako máme k dispozícii,“ hovorí László Gyurovszky, minister výstavby a regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a SR. Rozhovor pripravila Dagmar Krištofičová.<br />
Na čo ste hrdý, čo ste dosiahli v rámci<br />
úloh, ktoré ste si dali za cieľ na poste ministra<br />
výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a<br />
a čo by ste ešte chceli do konca volebného<br />
obdobia stihnúť?<br />
Som hrdý na to, že sa nám podarilo schváliť<br />
dobré dokumenty na obdobie rokov 2004 až<br />
2006 a takisto na rozpracované <strong>rozvoj</strong>ové<br />
programy na roky 2006 až 2009. Zároveň<br />
som hrdý na to, že sme zvládli zmeny súvisiace<br />
s novou organizačnou štruktúrou ministerstva,<br />
vybudovali sme funkčný informačný<br />
systém a v neposlednom rade na to, že máme<br />
dostatočný počet kvalitných projektov. Na<br />
tieto úspechy nášho tímu na ministerstve som<br />
naozaj pyšný.<br />
V súčasnosti pred nami stojí finalizácia operačných<br />
programov, pripravujeme Národný<br />
strategický referenčný rámec, v ktorom definujeme<br />
požiadavky na rozpočet pre štrukturálne<br />
fondy a Kohézny fond.<br />
Funkčný informačný systém je predpokladom<br />
úspechu. Pre aké potreby ste ho<br />
vyvinuli a prečo?<br />
Ide o kvalitný informačný monitorovací systém<br />
nášho ministerstva pre štrukturálne fondy<br />
a Kohézny fond, tzv. ITMS. Náš informačný<br />
systém vysoko ohodnotila nezávislá odborná<br />
porota, ktorá mu na medzinárodnej konferencii<br />
ITAPA 2004 v kategórii Zlepšovanie procesov<br />
udelila prvé miesto. Tým sa nám podarilo<br />
definitívne vyvrátiť tvrdenia o tom, že náš<br />
rezort nedokáže registrovať a evidovať došlé<br />
projekty uchádzajúce sa o podporu z fondov<br />
EÚ. Dokonca v kategórii Nové služby bol na tej<br />
istej akcii ako tretí najlepší v rámci republiky<br />
vyhodnotený aj náš ďalší projekt z oblasti informačných<br />
technológií – projekt nadrezortného<br />
informačného portálu Štrukturálne fondy<br />
pre Slovensko (www.strukturalnefondy.sk).<br />
Informatizácia spoločnosti je dnes často<br />
pertraktovaná, myslím si, že aj Európska<br />
únia venuje tejto téme dostatok pozornosti...<br />
Informatizácia, ktorá spadá pod pojem znalostná<br />
ekonomika, má svoje miesto v rámci<br />
troch hlavných priorít a strategických cieľov<br />
spoločnosti. Informatizácia patrí k pilierom,<br />
na ktorých spoločnosť môže ďalej stavať, spolu<br />
so vzdelávaním a <strong>rozvoj</strong>om regiónov. Tieto<br />
priority spolu súvisia a dopĺňajú sa.<br />
Takže máme už jasno v základných<br />
strategických plánoch<br />
<strong>rozvoj</strong>a výstavby a regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a a stretávame sa<br />
Foto: M. Nemec<br />
s prioritami, ktoré určuje aj Európska<br />
únia?<br />
Samozrejme. Európska únia stanovuje<br />
rámcový plán, nedefinuje, neurčuje krajinám,<br />
čomu by mali dať prioritu. To je záležitosťou<br />
jednotlivých krajín. V rámci krajín, ktoré sú<br />
novými členmi Európskej únie sa predsa len<br />
dáva zvýšený dôraz na projekty, ktoré spolufinancuje<br />
Európska únia zo štrukturálnych<br />
fondov. V súčasnosti sa zameriavame na infraštruktúru,<br />
ktorá podporuje projekty spojené<br />
s infraštruktúrou bývania.<br />
Odkiaľ prichádza najviac požiadaviek,<br />
v ktorých krajoch boli najlepšie pripravení<br />
na čerpanie finančných prostriedkov<br />
zo štrukturálnych fondov?<br />
Začiatok bol síce rozpačitý, asi ako pri každej<br />
inej akcii, ale dnes sa celý proces už dobre,<br />
priam výborne rozbehol a možno povedať, že<br />
neexistujú výrazné rozdiely medzi regiónmi,<br />
čo sa týka formulovania požiadaviek a počtu<br />
žiadostí. Projekty prichádzajú sústavne a pravidelne<br />
a myslím, že väčšina ľudí už chápe možnosti,<br />
ktoré im štrukturálne fondy ponúkajú.<br />
Ak by sme tie projekty mohli charakterizovať,<br />
čoho sa najviac týkajú?<br />
Pre nás je podstatné stanoviť také témy<br />
projektov, o ktoré je najväčší záujem a ktoré<br />
sme schopní aj splniť. Ak by sme totiž prijali<br />
napríklad všetky projekty, ktoré sa týkajú<br />
infraštruktúry z oblasti zdravotníctva a školstva,<br />
tak by sme minuli všetky prostriedky<br />
odsúhlasené pre Slovensko iba na tieto dve<br />
témy. To samozrejme svedčí aj o tom, že táto<br />
oblasť infraštruktúry bola doposiaľ výrazne<br />
zanedbávaná pričom tieto vnútorné dlhy<br />
treba raz splatiť... V oblasti malého a stredného<br />
podnikania máme takisto k dispozícii<br />
toľko žiadostí a projektov, že by sme mohli<br />
vyčerpať celý balík finančných prostriedkov,<br />
ktorý máme k dispozícii. Na druhej strane<br />
však treba povedať, že sa nájdu aj také témy,<br />
v ktorých sa neobjavila ani jedna žiadosť na<br />
čerpanie prostriedkov.<br />
Občania by možno viac privítali, prípadne<br />
viac a citlivejšie vnímajú ako prioritu<br />
obnovu miest a obcí.<br />
Náš rezort v prvom štvrťroku evidoval<br />
skoro šesťsto požiadaviek na dotácie v rámci<br />
našich troch programov bývania s celkovo<br />
požadovanou sumou takmer 1,6 miliardy Sk.<br />
Občania od nás očakávajú, že sa skvalitní<br />
obnova a revitalizácia sídlisk. Prioritou pre<br />
zlepšenie podmienok bývania je výstavba chýbajúcej<br />
a obnova jestvujúcej infraštruktúry.<br />
Ak nemáte vodovod, darmo sa budete chváliť<br />
trojposchodovým domom...<br />
Finančné prostriedky z Európskej únie,<br />
ktoré teraz máme k dispozícii, nerátajú<br />
s revitalizáciou bytových domov?<br />
Pokyny pre čerpanie prostriedkov z únie<br />
nemajú reštriktívny charakter. Všetko závisí<br />
od negociácií. V tomto období sú stanovené<br />
kritériá a priority pre základnú infraštruktúru,<br />
ale v budúcom sa to môže zmeniť. Do konca<br />
júna by sme mali mať k dispozícii strategické<br />
pokyny pre čerpanie ďalších finančných<br />
prostriedkov. Európska únia projekty revitalizácie<br />
sídlisk zatiaľ priamo nepodporuje, avšak<br />
spoluprácou v rámci krajín bývalej V 4 by sme<br />
radi túto tému znova načali...<br />
Ešte stále dotujeme výstavbu nájomných<br />
bytov?<br />
Tradične najväčší záujem žiadateľov o dotácie<br />
bol v rámci programu výstavby nájomných<br />
bytov. V minulom roku sme v rámci Programu<br />
<strong>rozvoj</strong>a bývania poskytli dotácie na výstavbu<br />
2540 nájomných bytov. Najvyššie dotácie na<br />
výstavbu nájomných bytov sme poskytli pre<br />
Nitriansky, Prešovský, Trnavský a Žilinský kraj.<br />
Ich záujem súvisí predovšetkým s etablovaním<br />
sa alebo avizovaným príchodom zahraničných<br />
investorov a následným otváraním nových<br />
pracovných miest v spomínaných regiónoch.<br />
Zrejme sú v rámci dotácií na bývanie aj<br />
iné položky...<br />
Napríklad program podpory odstraňovania<br />
systémových porúch bytových domov. O dotá-
ciu požiadalo do polovice mája 245 subjektov.<br />
Celkovo požadujú sumu vo výške 210,6 milióna<br />
Sk. Kým v dopyte o podporu na výstavbu<br />
nájomných bytov Bratislavský kraj zaostáva,<br />
aj keď by nájomné byty tiež potreboval, v titule<br />
Odstraňovanie systémových porúch je<br />
na prvom mieste. Vzhľadom na to, že bytové<br />
domy postavené panelovou technológiou,<br />
ktoré potrebujú obnovu majú aj ďalšie mestá,<br />
požiadavku v rovnakej veci adresovali nášmu<br />
rezortu aj subjekty z ostatných krajov.<br />
Poskytujú sa aj štátne dotácie na infraštruktúru,<br />
alebo to nechávame iba na<br />
zdroje z Európskej únie?<br />
V rámci Programu <strong>rozvoj</strong>a bývania sme na<br />
prípravu územia a výstavbu technickej vybavenosti<br />
k polovici mája evidovali 168 žiadostí.<br />
Uchádzači o podporu potrebnú sumu dotácií<br />
vyčíslili približne na 257,4 milióna Sk, z čoho<br />
najväčšie finančné objemy požadujú subjekty<br />
z Trnavského, Žilinského a Trenčianskeho<br />
kraja. Zaevidované žiadosti o dotácie rezort<br />
výstavby priebežne posudzuje, a to z hľadiska<br />
stanovených kritérií a výšky akceptovaných<br />
zdrojov na stavbu.<br />
Koľko máte žiadostí o nenávratnú pôžičku<br />
zo štrukturálnych fondov?<br />
Tie čísla sa menia doslova z hodiny na<br />
hodinu. V súčasnosti máme vyše 5000 žiadostí<br />
a hodnota projektov, na financovanie<br />
ktorých prispeje aj únia, sa vyšplhala na 105<br />
miliárd Sk. Zatiaľ najväčší záujem je o sektorový<br />
operačný program Poľnohospodárstvo<br />
a <strong>rozvoj</strong> vidieka, hneď za ním nasleduje podľa<br />
počtu žiadostí operačný program Základná<br />
infraštruktúra. V súčasnosti sa už veľké percento<br />
projektov tohto programu aj realizuje.<br />
Našou prioritou je, aby sme prostriedky<br />
čerpali dobre, aby financie išli na projekty<br />
s vysokou ekonomickou návratnosťou. Pritom<br />
vychádzame z reálnych potrieb a z reálneho<br />
života. Ide nám o to, aby sme správne stanovili<br />
ciele.<br />
Ak už hovoríme o sídliskách... Ako to<br />
vlastne v súčasnosti vyzerá s výstavbou<br />
bytov, má ešte ministerstvo výstavby<br />
a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a plány v tejto oblasti<br />
a je vôbec ešte záujem stavať byty?<br />
Nedávno sme publikovali správu, že v tomto<br />
roku sa začalo stavať vôbec najviac bytov od<br />
roku 1990. To je odpoveď na vašu otázku.<br />
Počet dokončených bytov sa zvyšuje a počet<br />
začatých stavieb vykazuje významný nárast, je<br />
ich skoro o tretinu viac. Takže ak to zrátame,<br />
stavia sa zhruba o polovicu viac ako v predchádzajúcom<br />
roku.<br />
Takže naďalej sa bude podporovať aj<br />
výstavba nájomných bytov?<br />
Samozrejme, na podporu výstavby nájomných<br />
bytov sme navrhli presunúť finančné<br />
prostriedky určené pôvodne na štátny príspevok<br />
k hypotekárnym úverom. Takže do Štátneho<br />
fondu <strong>rozvoj</strong>a bývania sa takto presunie<br />
suma cca 300 miliónov Sk. A to znamená, že<br />
pre štát je podpora bývania naďalej jednou<br />
z priorít.<br />
Suma zostáva iba sa mení príjemca?<br />
Doposiaľ bola štátna podpora bytovej<br />
výstavby plošná, získali ju aj tí, ktorí neboli<br />
odkázaní na takúto formu pomoci. V súlade<br />
s bytovou politikou štátu sa finančná pomoc<br />
poskytuje predovšetkým sociálne slabším<br />
vrstvám obyvateľstva. V minulosti sme vychádzali<br />
z toho, že poskytnutím štátneho<br />
príspevku k hypotékam sa oživí hypotekárne<br />
úverovanie a zvýši sa tak dostupnosť hypoték.<br />
S rastom dostupnosti hypotekárneho úverovania<br />
sa znižovala bonifikácia úrokovej miery<br />
hypoték. A to je pre nás signál, že sa máme<br />
v rámci štátnej podpory orientovať na iné skupiny<br />
obyvateľstva.<br />
Myslíte napríklad aj rómske sídla?<br />
Áno. Vo viacerých osadách staviame nájomné<br />
byty a infraštruktúru. Zdôrazňujem, že<br />
budeme podporovať výstavbu, ale nebudeme<br />
ju financovať celú. Podmienky podpory sa každý<br />
rok aktualizujú, práve teraz sme v štádiu<br />
vyhodnocovania získaných poznatkov. Podpora<br />
bývania sa bude jednoznačne presúvať<br />
k slabším sociálnym skupinám. V dnešnej<br />
dobe má stredná vrstva obyvateľstva skutočne<br />
viacero možností ako si zabezpečiť adekvátne<br />
bývanie za prijateľných podmienok, veď<br />
hypotéky sú z roka na rok výhodnejšie. Našou<br />
povinnosťou je podporovať tie skupiny obyvateľstva,<br />
ktoré si samé nedokážu zaobstarať<br />
zodpovedajúce byty.<br />
Nedávno ministerstvo predkladalo vláde<br />
SR <strong>rozvoj</strong>ový program priorít verejných<br />
prác na ďalšie roky. Čo všetko si pod<br />
pojmom verejné práce možno predstaviť?<br />
Občania viac poznajú tento termín<br />
z rezortu ministerstva práce, sociálnych<br />
vecí a rodiny. Tu však, vo vašom rezorte<br />
ide zrejme o iné...<br />
Aby sme si rozumeli, čo sú stavby vo verejnom<br />
záujme. Do tejto kategórie radíme stavebné<br />
diela financované z verejných prostriedkov,<br />
ktorých cena je vyššia ako dvesto miliónov<br />
korún. Takáto stavba je vždy posudzovaná, či<br />
sú prostriedky na jej financovanie vynaložené<br />
adekvátne a či nie sú požiadavky nadnesené.<br />
Ministerstvo však neurčuje kde bude postavený<br />
most, prípadne kadiaľ pôjde cesta.<br />
Čo je to teda štátna expertíza?<br />
Ide o posudzovanie stavebného zámeru<br />
s cieľom hodnotiť optimálne využitie verejných<br />
investícií. Expertíza sleduje, či je<br />
navrhované riešenie optimálne. Ako som už<br />
spomenul, hodnotia sa všetky stavby nad<br />
dvesto miliónov korún, ktoré spadajú pod<br />
tzv. verejné práce. Nerozhodujeme my, čo<br />
je prioritou. Iní rozhodli, kde a aká stavba vo<br />
verejnom záujme by mala stáť a na základe<br />
toho sa robí štátna expertíza. Takže garde je<br />
opačné.<br />
Aké sú naše priority vo verejných prácach<br />
na ďalšie obdobie, ktoré by sa<br />
zmestili aj do tém a priorít Európskej<br />
únie, ktorá nám v súčasnosti poskytuje<br />
niekoľko miliárd korún?<br />
Môžem vám ich vymenovať všetky, ale<br />
v podstate ide o základnú infraštruktúru,<br />
ako sú vodovody, kanalizáciu, rekonštrukcie<br />
čističiek odpadových vôd, stavby pre rezort<br />
ministerstva zdravotníctva, ale aj cesty a diaľničné<br />
úseky a skládky priemyselného odpadu.<br />
Operačný program nášho rezortu má dobre<br />
stanovené priority, pretože infraštruktúra je<br />
nevyhnutná pre kvalitný život a <strong>rozvoj</strong> spoločnosti.<br />
Koncom minulého roka ste vyzvali na<br />
predkladanie žiadostí o nenávratný<br />
finančný príspevok pre program cezhraničnej<br />
spolupráce INTERREG, na základe<br />
programu Iniciatívy spoločenstva, ktorú<br />
prijala Európska komisia. V čom spočíva<br />
táto spolupráca?<br />
Ani jedna hranica neprispieva k <strong>rozvoj</strong>u<br />
regiónu, práve naopak, hranica <strong>rozvoj</strong> brzdí.<br />
„Informatizácia, ktorá spadá pod pojem znalostná ekonomika, má<br />
svoje miesto v rámci troch hlavných priorít a strategických cieľov<br />
spoločnosti. Informatizácia patrí k pilierom, na ktorých spoločnosť<br />
môže ďalej stavať, spolu so vzdelávaním a <strong>rozvoj</strong>om regiónov.“<br />
Napríklad Spiš a Gemer sú hranicami rozdelené<br />
územia a neprospieva im to. Preto verím<br />
a dúfam, že aj vďaka tomuto programu sa<br />
budú tieto regióny rozvíjať. Podstatným cieľom<br />
cezhraničnej spolupráce v rámci programu<br />
INTERREG je zlepšiť kooperáciu medzi<br />
susednými krajinami. Ide o <strong>rozvoj</strong> cezhraničných<br />
ekonomických a sociálnych centier<br />
prostredníctvom spoločných stratégií a projektov<br />
územného <strong>rozvoj</strong>a. Podporíme všetky<br />
projekty, ktoré preukážu svoj prínos a budú<br />
mať „cezhraničný“ účinok. Cieľom programu<br />
je obnovovať prirodzené väzby regiónov, ktoré<br />
boli narušené a nám ide o to, aby regióny žili<br />
svojim prirodzeným životom, aby ich hranice<br />
neobmedzovali.<br />
Dokumenty súvisiace s predložením projektových<br />
žiadostí sú prístupné na internetových<br />
stránkach ministerstva – www.build.gov.sk<br />
a www.strukturalnefondy.sk.<br />
Rozdiely medzi regiónmi Slovenska sú<br />
dosť značné. Ak sa pozeráte do budúcnosti,<br />
myslíte si, že sa čoskoro významné<br />
rozdiely zotrú?<br />
O to sa práve snažíme a máme podporu<br />
aj Európskej únie. Povedzme že postavenie<br />
Bratislavy je voči iným regiónom asi jedna<br />
k dvom. Ale ak by sme porovnávali niektoré<br />
regióny, tak by sme mohli povedať, že<br />
rozdiel medzi nimi je jedna ku jedna celá<br />
dva a podobne. Štrukturálne fondy smerujú<br />
k vyrovnávaniu, zotieraniu rozdielov medzi<br />
regiónmi. Prostriedky z Európskej únie<br />
máme k dispozícii, dokážeme predložiť<br />
dobré projekty a preto si<br />
myslím, že by sa nám to mohlo<br />
podariť. �<br />
7<br />
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
Dlho očakávané a želané peniaze z fondov<br />
Európskej únie sú už k dispozícii.<br />
Ktoré regióny Slovenska sú prioritou<br />
pre Slovenskú republiku a ktoré pre Európsku<br />
úniu, je v náhľadoch na <strong>rozvoj</strong><br />
regiónov rozdiel?<br />
Áno, máme rozdielne pohľady. Európska<br />
únia vyhodnocuje smerovanie podpory<br />
podľa štatistickej jednotky a na Slovensku sú<br />
teraz štyri štatistické celky – východ, západ,<br />
stred a Bratislavský kraj. Takže detailnejšie<br />
sa z pohľadu únie sledujú práve tieto samostatné<br />
celky a pre rok 2004 až 2006 boli<br />
určené štyri prioritné celky, a to všetky kraje<br />
okrem Bratislavského.<br />
V počiatočnom štádiu pomoci ide totiž<br />
o to, aby sa stierali rozdiely medzi regiónmi<br />
a pomáha sa tým zaostalejším, alebo lepšie<br />
povedané zaostávajúcim. Bratislavský kraj<br />
príde na rad v druhom pláne.<br />
Samozrejme, že aj my si uvedomujem, že<br />
práve regióny Košický, Prešovský potrebujú<br />
výraznú pomoc. Takisto by sme veľmi radi<br />
podporili najzaostalejšie regióny na juhu<br />
stredného Slovenska, avšak my predsa len<br />
máme aj iné požiadavky a predstavy, ale<br />
predpokladám, že tie prídu na rad neskôr.<br />
Myslím si, že v prvých rokoch je to veľmi dobre<br />
zvolená tematika a nemáme s ňou žiadne<br />
problémy, práve naopak.<br />
Európska únia vychádza najmä zo štatistík<br />
o nezamestnanosti, veľkosti príjmov obyvateľstva,<br />
vzdelanostnej úrovne a tie, ktoré sú<br />
teraz na ťahu, v týchto štatistikách vykazujú<br />
značné odlišnosti od Bratislavského kraja.<br />
Takže aj projekty z týchto regiónov sa<br />
uprednostňujú?<br />
Samozrejme, majú prednosť a tak sú stanovené<br />
aj podmienky a kritériá.<br />
Máme záujem o to, aby sa v rámci každého<br />
regiónu, ktorému Európska únia poskytuje<br />
zo svojich fondov finančné zdroje pripravili<br />
dobré projekty, aby sme tie financie aj skutočne<br />
účelne využili. Je predsa aj v našom<br />
záujme, aby projekty boli realizovateľné.<br />
Mnohé z nich financujeme v kombinácii<br />
s inými zdrojmi či už lokálnymi, regionálnymi<br />
alebo štátnymi.<br />
Aká je úroveň žiadostí, a uplatňuje sa<br />
zásada „väčší, alebo šikovnejší“ berie?<br />
Sú viac na ťahu mestá, alebo obce?<br />
Úroveň žiadostí je v porovnaní s predvstupovými<br />
žiadosťami omnoho lepšia. Projekty<br />
a žiadosti o finančnú podporu zo štrukturálnych<br />
fondov sú výrazne lepšie spracované<br />
a to z viacerých dôvodov.<br />
Jednak sme dosť úsilia venovali na<br />
propagáciu a informovanosť verejnosti<br />
a potenciálnych žiadateľov.<br />
Intenzívne sme sa na tieto témy<br />
8<br />
VIAC ZÁUJEMCOV AKO PEŇAZÍ<br />
„Keby sme mali viac finančných prostriedkov k dispozícii, vedeli by sme ich účelne a zodpovedne využiť. Žiadateľov<br />
a projektov je dva až tri razy viac než objem určených finančných prostriedkov,“ hovorí Zsolt Lukáč, štátny tajomník<br />
Ministerstva výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR. Rozhovor pripravila Dagmar Krištofičová.<br />
Foto: M. Nemec<br />
pripravovali, skutočne sme urobili veľmi veľa<br />
práce a teraz žneme úspechy<br />
Jednak ešte musím spomenúť ďalší moment,<br />
takisto dôležitý, že všetky projekty sú<br />
pripravované v súlade so slovenskou legislatívou<br />
a to je dosť podstatný fakt. Pretože<br />
v predvstupových projektoch sa museli dodržiavať<br />
iné legislatívne predlohy a pravidlá<br />
hry boli takisto iné.<br />
Dnes už je to oveľa jednoduchšie, napríklad<br />
aj preto, že žiadosti a projekty sa predkladajú<br />
v slovenčine a nemusia sa prekladať<br />
do angličtiny, čo je výrazne zjednodušujúci<br />
prístup.<br />
Naozaj je to všetko také jednoduché?<br />
Viacero predkladateľov je napriek všetkým<br />
tým možnostiam sklamaných, alebo lepšie<br />
povedané sťažujú sa na mnoho byrokracie<br />
s tým spojenej a proces sa im vidí značne<br />
zložitý. Avšak nič nejde ľahko. Napokon<br />
v rámci prvého roku nášho členstva v EÚ<br />
sme sa aj my snažili nerobiť zbytočne veľa<br />
chýb a radšej poistiť projekty kompatibilitou<br />
s európskymi pravidlami a najmä takými nariadeniami,<br />
aby nik nemohol spochybňovať<br />
transparentnosť celého procesu.<br />
Takže nie je možné priateľsky sa dohodnúť?<br />
V žiadnom prípade. A ešte k tej vašej poznámke<br />
„väčší berie“ – vôbec nerobíme rozdiely<br />
v rámci hodnotenia projektov. Všetko<br />
predsa závisí od vypísaných kritérií, dokonca<br />
aj to, kto môže byť uchádzačom o podporu.<br />
Tie kritériá sú jasné a už žiadateľ, predkladateľ<br />
projektu podľa tých kritérií vie, či má alebo<br />
nemá šancu. Napríklad sú programy, ktoré sú<br />
určené iba pre obce čo nemajú štatút mesta.<br />
Niektorí tieto kritériá chápu ako obmedzenia,<br />
ale v tom s nimi nesúhlasím. Práve preto<br />
sú tam tie prísne kritériá, aby sa pomoc dostala<br />
na správne miesto, cielene.<br />
Ako vlastne prebieha celý proces schvaľovania<br />
projektov a odsúhlasovania, naozaj<br />
je to transparentné? A je napríklad<br />
aj také zabezpečenie, aby sa na jeden<br />
projekt nemíňali finančné prostriedky<br />
z viacerých rezortov naraz?<br />
Systém funguje takto: Za určité, vopred určené<br />
obdobia príde na ministerstvo množstvo<br />
žiadostí a projektov, ktoré sú zaradené<br />
do akýchsi zásobární. Následne sa každý<br />
projekt zhodnotí, či má všetky formálne<br />
záležitosti, ktoré musí mať, skompletizuje<br />
sa a preverí. Po tejto iba formálnej kontrole<br />
sa projekt odosiela odborným hodnotiteľom<br />
a tí už preverujú, či projekt je v súlade s pravidlami<br />
a stanovenými prioritami. Takisto sa<br />
hodnotí projekt z technického hľadiska, či<br />
spĺňa všetky požadované náležitosti a potom<br />
sa hodnotí aj z finančného hľadiska – a síce,<br />
či podnikateľský plán alebo finančný plán<br />
inštitúcie „znesie“ záťaž, či je projekt realizovateľný<br />
a či má šancu na prežitie, ale aj to,<br />
či naozaj daný subjekt má dostatok finančných<br />
prostriedkov, pretože financie z únie sú<br />
len doplnkovým zdrojom, neuhrádzajú celý<br />
projekt.<br />
Už sa stalo, že by niektoré projekty<br />
z predvstupových fondov žili iba krátko?<br />
Nuž, áno. Stalo sa a práve tomu sa chceme<br />
vyhnúť. Viac sa nám to nestane, že by sme<br />
podporili projekt, ktorý vydrží iba do toho<br />
času, kým mu prispieva únia, prípadne kým<br />
neminie finančné prostriedky, ktoré dostal.<br />
Takže dnes sledujeme najmä to, či je<br />
projekt udržateľný a či má daný subjekt<br />
preukázateľný dostatok finančných zdrojov,<br />
či už vlastných alebo zložených z viacerých<br />
„prameňov“.<br />
A kto má vlastne konečné a rozhodné<br />
slovo, kto schvaľuje finančné prostriedky<br />
pre daný projekt?<br />
Po všetkých hodnoteniach sa projekt znova<br />
vracia na kontrolu na ministerstvo. Hodnotitelia<br />
nie sú zamestnancami ministerstva, ale<br />
sú to odborníci, ktorí pre nás pracujú externe<br />
a takisto máme zmluvy aj s jednotlivými<br />
krajskými úradmi a VÚC-kami, ktoré zase<br />
hodnotia projekt z hľadiska regionálneho – či<br />
je vlastne ten-ktorý projekt pre daný región<br />
opodstatnený, či sa tam uživí.<br />
Každý hodnotiteľ dáva samozrejme vyjadrenie<br />
a potom ministerstvo dá stanovisko,<br />
ako riadiaci orgán, ktorý má na zodpovednosti<br />
tieto projekty a samotné odsúhlasenie
už potom podpisuje minister výstavby a regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a SR L. Gyurovszký, on je<br />
zodpovedný a má kompetenciu rozhodnúť.<br />
Predtým však ešte zasadá výberová komisia<br />
a tá je vždy zložená z piatich zástupcov<br />
dotknutých rezortov, ktoré sú kompetentné<br />
k danému projektu sa vyjadrovať. Ak ide<br />
napríklad o infraštruktúru, ktorá sa týka školstva,<br />
tak je v komisii zodpovedný zástupca<br />
Ministerstva školstva SR.<br />
Ako fungujú Regionálne <strong>rozvoj</strong>ové<br />
agentúry – ako vstupujú do procesu<br />
prípravy projektov?<br />
Regionálne <strong>rozvoj</strong>ové agentúry fungujú<br />
už od roku 2000, a myslím, že to bol dobrý<br />
nápad, nie však preto, že sme tieto agentúry<br />
uviedli do života my, teda náš úrad. Ministerstvo<br />
čiastočne financovalo ich činnosť a to<br />
práve z tohto dôvodu aby sa do regiónov dostalo<br />
know-how a patričné informácie, a najmä<br />
aby aj verejná sféra mala dostupnosť ku<br />
všetkým informáciám a aby<br />
ju to veľa nestálo.<br />
Agentúry sú čiastočne<br />
financované z našich ministerských<br />
zdrojov a my<br />
od nich očakávame, že<br />
verejnému sektoru budú pomáhať<br />
zdarma. Veľmi oceňujem<br />
prístup <strong>rozvoj</strong>ových<br />
agentúr, ony totiž zohrali<br />
významnú úlohu pre kvalitu<br />
podaní, žiadostí.<br />
Ide o kvalifikovaných ľudí<br />
a ukazuje sa, že v miestach<br />
a okresoch, kde pôsobí<br />
agentúra, sa aj dobre „množia“<br />
projekty a každý, kto<br />
hľadá potrebné informácie<br />
tak ich má k dispozícii.<br />
Takže tie reči o tom, že<br />
nie sme pripravení na<br />
čerpanie z fondov Európskej<br />
únie a mnoho<br />
eur prepadne, boli iba<br />
planým poplachom?<br />
Ak by sme neboli robili<br />
takú masívnu kampaň, a to<br />
najmä v posledných dvoch<br />
rokoch, tak by sa možno<br />
predpovede splnili. Určitá<br />
hrozba, že regióny nebudú<br />
schopné zužitkovať pomoc<br />
tu iste bola. Avšak musím povedať,<br />
že Operačný program<br />
Základná infraštruktúra<br />
jednoznačne vyvracia všetky<br />
pôvodné obavy. A myslím, že<br />
to platí aj pre ďalšie operačné<br />
programy.<br />
Naopak, na ministerstvo<br />
prišlo toľko žiadostí, že prevyšujú<br />
naše možnosti. Dokonca<br />
aj všetky možnosti,<br />
ktoré nám ponúka trojročné<br />
obdobie.<br />
A to je dobre, lebo je<br />
z čoho vyberať a navyše<br />
k finančným prostriedkom sa dostanú<br />
len tí, ktorí naozaj predložili dobrý projekt,<br />
či nie?<br />
Presne tak, lebo tam už sú stanovené jasné<br />
kritériá. Z pohľadu Európskej únie je orientácia<br />
detailnejšia a takisto sa berie ohľad na<br />
prierezové kritériá. Spomeniem ako príklad<br />
iba dve témy: v súčasnosti ide o podporu<br />
a účinnosť smerom na marginalizované skupiny<br />
obyvateľstva a v druhom prípade o <strong>rozvoj</strong><br />
informatizácie v spoločnosti. Obe tieto<br />
témy sú pre Slovensko dosť významné.<br />
O akých peniazoch, o akom objeme<br />
financií vlastne hovoríme?<br />
V rámci operačného programu Základná<br />
infraštruktúra máme k dispozícii 566 mil. eur.<br />
Spolu pre Slovenskú republiku únia vyčlenila<br />
1,7 miliárd eur. Pričom na štrukturálne fondy<br />
je k dispozícii niečo cez miliardu eur.<br />
V krátkosti by som to rád uviedol – žiadateľov<br />
bolo zhruba 1500 a to iba v našom re-<br />
„Každý má šancu, avšak musí to byť dobrý projekt, musí<br />
byť dobre spracovaný a najmä musí byť schopný udržať<br />
sa, čiže musí to byť dlhodobý projekt, ktorý zodpovedá<br />
kritériám. A ešte by som rád zdôraznil, že všetko nájdete<br />
na internete.“<br />
zorte a ich požiadavky až trojnásobne prevyšujú<br />
objem financií, ktoré máme k dispozícii.<br />
V rámci operačného programu Základná infraštruktúra<br />
sú požiadavky asi na 37 miliárd<br />
Sk a zatiaľ sme schválili 180 projektov v hodnote<br />
5,2 miliardy korún s tým, že priebežne<br />
sa ďalšie projekty vyhodnocujú a tie čísla sa<br />
prakticky stále menia.<br />
Nuž, a ako sa vám ich darí distribuovať<br />
pre potrebné ciele? Vlastne aký z toho<br />
máte pocit?<br />
Ak mám hovoriť o pocitoch, tak tie sú<br />
vskutku dobré. Som rád, že sa obce a mestá,<br />
ale aj podnikatelia „chytili“, že sa procesy<br />
spustili a naozaj sa nám darí schvaľovať<br />
dobré projekty. Ešte kým sme neboli členmi<br />
Európskej únie som mal pocit, že si musíme<br />
počkať práve na tieto úlohy a témy. Predpokladal<br />
som, že obce a mestá už mali<br />
skúsenosti s <strong>rozvoj</strong>ovými programami a plánovaním<br />
a tak som veril, že nebude problém<br />
s cieľmi.<br />
Keďže sme už vopred<br />
zriaďovali regionálne agentúry,<br />
veril som, že dokážeme<br />
formulovať projekty<br />
a ciele tak, aby sme splnili<br />
literu kritérií a zosúladili<br />
všetko s našimi zámermi<br />
a požiadavkami. V rámci<br />
operačného programu Základná<br />
infraštrukúra sme<br />
sa stretli na istom úseku<br />
cesty, v jednom bode<br />
a spoločne dokážeme realizovať<br />
zámery.<br />
Mnoho podnikateľov má<br />
pocit, že teraz nastal<br />
ten čas, keď sa rozdávajú<br />
peniaze a treba to<br />
využiť. Naozaj má každý<br />
šancu, aby bol podporený<br />
jeho projekt?<br />
A prečo nie? Na to by som<br />
priam všetkých vyzval, aj<br />
vás. Každý má šancu, avšak<br />
musí to byť dobrý projekt,<br />
musí byť dobre spracovaný<br />
a najmä musí byť schopný<br />
udržať sa, čiže musí to byť<br />
dlhodobý projekt, ktorý<br />
zodpovedá kritériám. A ešte<br />
by som rád zdôraznil, že<br />
všetko nájdete na internete,<br />
na našej webovej stránke,<br />
www.build.gov.sk. Jediné,<br />
čo k tomu treba navyše,<br />
je trpezlivosť. A mimochodom,<br />
my peniaze nerozdávame,<br />
my iba poskytujeme<br />
účelovo viazané finančné<br />
prostriedky na dobré a trvalo<br />
udržateľné projekty a je<br />
na každom žiadateľovi,<br />
aby o tom dobrým<br />
projektom presvedčilodborníkov<br />
a komisiu. �<br />
9<br />
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
Ako vnímate <strong>rozvoj</strong> výstavby bytov na<br />
Slovensku? Podľa oficiálnych štatistík<br />
bytov veľmi nepribúda, práve naopak,<br />
zaznamenáva sa reálny pokles výstavby,<br />
avšak podľa iných kritérií stavebníctvo<br />
práve v tomto období zaznamenáva<br />
boom...<br />
Stavebníctvo naozaj ako sa hovorí „ide<br />
hore,“ ale v tichosti. Nehovorí sa o ňom tak<br />
často ako napríklad o <strong>rozvoj</strong>i automobilového<br />
priemyslu na Slovensku, a možno aj preto pocit<br />
mnohých ľudí je práve opačný, alebo lepšie<br />
povedané, nie sú o tom až tak často dobre<br />
informovaní.<br />
Asi preto, že okolo neho niet toľko škandálov<br />
a ak, tak sa o nich skoro prestane<br />
hovoriť...<br />
Pocity občanov sú mnoho ráz dosť subjektívne.<br />
Na druhej strane, mnoho ľudí si pamätá<br />
ten ohromný boom výstavby nájomných<br />
bytov v sedemdesiatych a osemdesiatych<br />
rokoch a porovnáva. Dnes však žijeme v inej<br />
dobe a máme iné požiadavky.<br />
Nie je to v tom, že sa o výstavbe menej<br />
hovorí a píše, lebo je to už záležitosť<br />
súkromných firiem a nie štátu?<br />
Viete, že máte tak trošku pravdu? Hovorí sa<br />
o veľkých priemyselných stavbách, automobilový<br />
priemysel je veľmi dobrý príklad v tomto<br />
prípade, neprejde deň, kedy by sa aspoň<br />
raz nespomenula výstavba priemyselných<br />
areálov pre automobilové závody. Celkom<br />
nedávno som sa stretol s predstaviteľmi<br />
Zväzu stavebníctva na Slovensku a dozvedel<br />
som sa, že o výučbu na stredných priemyselných<br />
školách so zameraním na stavebníctvo<br />
a príbuzné odbory je čoraz menší záujem,<br />
zatiaľ čo o dopravné učilištia rastie. Aj to<br />
svedčí o tom, že aj rodičia a ich deti, ktoré sa<br />
pripravujú na povolanie, reagujú podľa toho,<br />
o čom sa hovorí.<br />
Je v súčasnosti dostatok bytov na Slovensku?<br />
Približujeme sa k priemeru Európskej<br />
únie?<br />
V ostatných rokoch sa bytová výstavba<br />
rozbehla, možno nie na plné obrátky, ale<br />
uvedomte si, že každý developer postaví len<br />
toľko bytov, koľko je schopný predať a táto<br />
skutočnosť ho limituje.<br />
Napriek tomu, podľa posledných údajov v minulom<br />
roku sa na Slovensku dokončilo oveľa<br />
viac bytov ako v tom predchádzajúcom a mnohé<br />
bytové domy sú ešte rozostavané.<br />
V štatistikách sme na nižších priečkach<br />
ako iné krajiny Európskej únie,<br />
ale to súvisí najmä s plochou bytu,<br />
počtom izieb a podobne. Avšak<br />
10<br />
V POSLEDNÝCH ROKOCH BYTOVÁ<br />
VÝSTAVBA NABERÁ NOVÝ DYCH<br />
„O vlastné bývanie by sa v každom prípade mal starať sám občan,“ hovorí štátny tajomník Ministerstva výstavby<br />
a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR Štefan Kužma. Zhovárala sa s ním Dagmar Krištofičová.<br />
Foto: M. Nemec<br />
štatistiky treba vedieť čítať. V mnohých oblastiach<br />
máme väčšie či početnejšie domácnosti,<br />
a preto aj bytový fond treba vnímať v týchto<br />
súvislostiach.<br />
Sociálny, ekonomický aj celospoločenský<br />
rozmer majú aj rómske osady, biľag,<br />
ktorý Slovensko nedokáže už dlhé roky<br />
riešiť.<br />
Štatistiky najmä na východnom Slovensku<br />
skresľujú rómske osady, takže potom sa niekedy<br />
uvádzajú anomálie, že napríklad v obci,<br />
ktorá má tristo domov žije dvetisíc ľudí. Aj<br />
v rómskej osade sú obydlia, ale do štatistík<br />
sa nezapočítavajú, lebo na papieri neexistujú,<br />
zatiaľ čo ich obyvatelia v štatistike figurujú.<br />
Nuž iste, poniektorí majú viacero bytov,<br />
najmä v mestách je mnoho voľných bytov,<br />
ktoré sa prenajímajú a mnoho ráz<br />
aj načierno.<br />
Tak to je ďalší problém štatistík. Pretože<br />
tieto byty sú síce obývané, ale v štatistikách<br />
nefigurujú ako nájomné byty. Štatistiky zaznamenávajú<br />
ako nájomné byty iba komunálne<br />
byty a to je trochu skresľujúce. Veď desiatky,<br />
stovky ľudí bývajú v nájme u niekoho v byte,<br />
čiže majú zmluvu o prenájme s majiteľom<br />
bytu. Tie byty sú v osobnom vlastníctve a ak<br />
sa ten byt prenajíma, tak je to taký istý prenájom,<br />
ako v komunálnom byte. Ibaže ten komunálny<br />
patrí obci a tá ho prenajíma. Všetky<br />
tieto tzv. voľné byty určené na prenájom sa<br />
nedostanú do štatistík a pritom všetci vieme,<br />
že takýchto bytov určených na prenájom je<br />
neskutočne veľa. Ak by sme teda presne pomenovali<br />
a definovali, čo je to nájomný byt,<br />
možno by sme v štatistikách vyzerali oveľa<br />
lepšie. A pozrieť sa dôkladnejšie na túto aktivitu<br />
niektorých občanov by sme sa mali aj<br />
z hľadiska daňových povinností, pretože mnohí<br />
majitelia bytov nepriznávajú nájomníkov,<br />
aby nemuseli platiť dane z príjmu. Navyše<br />
táto oblasť podnikania takisto skresľuje štatistiky<br />
počtu občanov v jednotlivých mestách<br />
a obciach. Státisíce ľudí, najmä mladých má<br />
trvalý pobyt u rodičov a pritom býva a pracuje<br />
v inom meste.<br />
V čom dnes vlastne spočíva podpora<br />
<strong>rozvoj</strong>a bývania, ako sme ju poznali<br />
ešte nedávno? Priemerne zarábajúci<br />
občan si dnes ťažko nasporí na dobré<br />
bývanie...<br />
Nenasporí, ale môže si zobrať hypotéku<br />
a to za také úroky, o ktorých sa nám pred rokmi<br />
iba snívalo. Byt nie je práčka, je to nehnuteľnosť<br />
a tú máte na roky rokúce, prípadne<br />
vždy ju môžete výhodne speňažiť a zadovážiť<br />
si lepšie bývanie, podľa vlastných potrieb. Je<br />
to dlhodobá investícia, preto je potrebné počítať<br />
s dlhodobým zadĺžením. Pre tých, ktorí<br />
nemajú ani na takéto dlhodobé splácanie,<br />
existujú štátne formy podpory bývania, napríklad<br />
dotácia na obecné nájomné byty, Štátny<br />
fond <strong>rozvoj</strong>a bývania a podobne.<br />
Ako sa podľa vás k problematike výstavby<br />
nájomných bytov stavajú obce? Majú<br />
záujem o výstavbu nájomných bytov?<br />
Dnes majú omnoho lepšie podmienky ako<br />
kedykoľvek predtým. Dnes obec, ktorá nemá<br />
v obecnej kase ani halier, môže začať s výstavbou<br />
nájomných bytov. Dostane na túto stavbu<br />
nenávratnú pôžičku tridsať percent, a na sedemdesiat<br />
percent výhodný úver zo ŠFRB. Do<br />
výstavby obecných bytov dnes prúdia stovky<br />
miliónov korún. Mestá a obce stavajú mnoho<br />
bytov.<br />
Uvedomte si, že v súčasnosti nerastie počet<br />
obyvateľov Slovenska takým tempom ako napríklad<br />
v sedemdesiatych rokoch. Nemôžeme<br />
výstavbu porovnávať.<br />
Je to správne, že niekto dostane byt od<br />
obce, či mesta a iní za neho musia platiť<br />
milión, až tri?<br />
Podľa môjho osobného názoru by sa každý<br />
mal postarať o svoje bývanie sám. Vtedy si to<br />
bývanie aj viac váži. Cez hypotekárne úvery<br />
sa viac stavajú byty do osobného vlastníctva.<br />
V programe výstavby obecných nájomných<br />
bytov by sme sa viac mali zamerať na odpovede<br />
na otázku, aké byty stavať. Každý občan<br />
má iné nároky, veď to je samozrejmé. Ale ak<br />
my dvaja napríklad máme požiadavku bývať<br />
v trojizbovom byte, prečo jeden z nás by ten
yt mal dostať zadarmo, za symbolické<br />
nájomné a ten druhý si ho musí<br />
kúpiť. Prečo má jeden občan výhodu<br />
nájomného bytu a druhý nie? Takže si<br />
myslím, že štandard bytov, ktoré sú<br />
poskytované občanom ako sociálne,<br />
komunálne byty, by mal byť jednoznačne<br />
nižší, aby ten človek, čo ho<br />
dostane, bol motivovaný hľadať lepšie<br />
bývanie, ktoré si už bude ochotný alebo<br />
bude môcť zaplatiť.<br />
O akých bytoch hovoríme, koľko<br />
metrov štvorcových majú tzv. sociálne<br />
byty?<br />
Nuž, kedysi mali až deväťdesiat<br />
metrov štvorcových, dnes je maximálna<br />
hranica osemdesiat metrov štvorcových.<br />
Pôsobil som samospráve a poviem<br />
vám, že mnoho ľudí, ktorí tieto<br />
byty získali, vôbec neboli motivovaní<br />
opustiť ich, keď sa zlepšila ich ekonomická<br />
situácia, veď prečo aj... Preto si<br />
myslím, že by sme sa mohli viac zamerať<br />
pri výstavbe komunálnych bytov<br />
na tých, čo na bývanie, strechu nad<br />
hlavou naozaj nemajú. Ale i štandard<br />
by mal byť tomu primeraný. A dnes už<br />
tento pocit majú aj obce.<br />
Skutočne, mnohé obce riešia komunálnu<br />
výstavbu týmto smerom,<br />
v poslednom období<br />
sa najmä na východnom<br />
území republiky<br />
významne venujeme<br />
výstavbe obydlí pre<br />
občanov z rómskych<br />
osád.<br />
Všetci poznáme<br />
problém sídliska Luník IX. v Košiciach.<br />
Občania nezamestnaní, alebo s veľmi<br />
nízkymi príjmami získali byty, za ktoré<br />
neplatia o ktoré sa nestarajú. Neskončí<br />
aj táto iniciatíva a pomoc podobne?<br />
V takom prípade by bolo vhodné, keby sa<br />
mesto stalo osobitným príjemcom sociálnych<br />
„Stavebníctvo naozaj ako sa hovorí „ide hore,“ ale v tichosti. Nehovorí<br />
sa o ňom tak často ako napríklad o <strong>rozvoj</strong>i automobilového<br />
priemyslu na Slovensku, a možno aj preto pocit mnohých ľudí<br />
je práve opačný, alebo lepšie povedané, nie sú o tom až tak často<br />
dobre informovaní.“<br />
dávok a náklady na bývanie by si rovno strhávalo.<br />
Kým Štátny fond <strong>rozvoj</strong>a bývania donedávna<br />
dotoval tých, čo na to majú,<br />
podmienky sa medzičasom zmenili, ale<br />
neviem , či v tom smere, že bude podporovať<br />
tých, čo na vlastné bývanie nemajú...<br />
Určite áno. Podmienky určuje zákon.<br />
Fond dnes skutočne pracuje podľa<br />
prísnych štandardov, nie je možná<br />
korupcia, nik sa nemôže predbiehať<br />
v žiadostiach o podporu a každý má<br />
istotu, že ak má právo na podporu, tak<br />
ju aj dostane. Dnes sa všetky žiadosti<br />
evidujú podľa dátumu podania, nie je<br />
možné uprednostniť žiadosť, ktorá na<br />
fond prišla neskôr a pod.<br />
Myslím si, že každý návštevník,<br />
ale aj obyvateľ, ktorý sa vyberie<br />
na potulky Slovenskom, vidí, že<br />
sa stavia dosť a mestá a obce<br />
získavajú novú tvár. Niekedy je<br />
však pošpinená „svojskou architektúrou“.<br />
Chýba pohľad urbanistu<br />
a v mnohých prípadoch aj<br />
architekta. Kto by mal mať pod<br />
palcom urbanizmus krajiny. Nie<br />
vaše ministerstvo?<br />
Napríklad Bratislava donedávna<br />
nemala obsadenú funkciu hlavného<br />
architekta a veru nepoznám taký<br />
prípad, mesto, ktoré by tento post<br />
v miestnej správe nemalo. Pracoval<br />
som v samosprávnych orgánoch<br />
mesta Prešov a tam bol hlavný architekt<br />
dôležitou funkciou. Navyše<br />
Prešov je mestská pamiatková re-<br />
zervácia, čiže tam<br />
do výstavby hovoria<br />
nielen architekti ale<br />
aj pamiatkari. A tí<br />
sú dosť ortodoxní,<br />
aspoň mne sa tak<br />
niekedy javí.<br />
Ak hovoríme o stavbách,<br />
nemôžeme nespomenúť ohromnú<br />
tortúru, ktorú musí každý stavebník prekonať,<br />
kým sa dostane k prvým výkopovým<br />
prácam. Získať stavebné povolenie<br />
znamená obísť asi sto úradov a úradníkov.<br />
Je to beh za pečiatkami, mnoho ráz<br />
úplne zbytočnými…<br />
Tak toto práve riešime novelou stavebného<br />
zákona a táto novela podstatne zjednodušuje<br />
stavebné konanie. Mnohé rozhodnutia,<br />
ktoré si musel stavebník vybavovať<br />
sám, budú teraz medzi sebou vybavovať<br />
jednotlivé úrady, ktoré budú vzájomne komunikovať,<br />
už nebude treba toľko rozhodnutí<br />
ale iba záväzné vyjadrenia, podstatne<br />
zjednodušujeme stavebné konanie. Zákon<br />
je pripravený na rokovanie parlamentu<br />
v júni tohto roka. Novela stavebného zákona<br />
a zjednodušenie povoľovania stavieb je<br />
našou iniciatívou a radi by sme to v parlamente<br />
presadili.<br />
Vzhľadom na to, že mnoho poslancov<br />
nedávno stavalo alebo stavia domy,<br />
asi nebude problém so schvaľovaním,<br />
však?<br />
Verím, že áno. Okrem Ministerstva<br />
životného prostredia SR zatiaľ nik<br />
nemal v rámci pripomienkového<br />
konania podstatné výhrady. �<br />
11<br />
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
NÁRODNÁ RADA SR<br />
VLÁDA ZABÚDA, ŽE SLOVENSKO JE AJ<br />
ĎALEJ OD BRATISLAVY<br />
V Národnej rade Slovenskej republiky zastupuje opozičnú stranu Smer, kde je tieňovým ministrom dopravy, výstavby<br />
a informačných technológií. Spomedzi poslancov patrí medzi najaktívnejších predkladateľov noviel zákonov a aj preto je<br />
aj nekompromisným kritikom hospodárskej politiky súčasnej vládnej koalície. S podpredsedom parlamentného Výboru<br />
pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie Ing. Ľubomírom Vážnym hovoril publicista František Meliš.<br />
Výbor, ktorého ste podpredsedom, má<br />
veľmi široký záber. Okrem iného mu prináleží<br />
venovať sa aj problematike výstavby<br />
a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a. Do akej miery<br />
tejto oblasti na zasadaniach výboru venujete<br />
pozornosť?<br />
Patronujeme tri ministerstvá. Ministerstvo<br />
dopravy, pôšt a telekomunikácií, ministerstvo<br />
hospodárstva a ministerstvo výstavby a regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a. Vzhľadom na tento široký<br />
záber sa nedá každej problematike venovať<br />
do takej hĺbky, ako by si to prax vyžadovala.<br />
Zaoberali sme sa aj problematikou výstavby<br />
a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a, hoci musím kriticky<br />
poznamenať, že obe oblasti zaostávajú za<br />
očakávaniami. Výkonná moc štátu má v tejto<br />
oblasti obrovské rezervy. Výstavba sa obmedzila<br />
iba na budovanie bytov. Podľa nášho názoru<br />
treba podstatne väčší akcent venovať prerozdeleniu<br />
7 miliárd korún, ktorými sa vláda pýši,<br />
pretože viac ide o dotácie bánk ako o priame<br />
dotácie do výstavby. Neustále upozorňujem na<br />
časovanú bombu, ktorou sa treba oveľa viac<br />
zaoberať, a to je dvadsať až päťdesiatročná<br />
bytová výstavba. Vlastníci či nájomníci týchto<br />
bytov si sami nepomôžu a podpora štátu je<br />
mizivá. Ani veľmi nepreženiem, keď poviem,<br />
že o pár rokov nám stará bytová výstavba<br />
doslova padne na hlavu. Nedokážem si totiž<br />
predstaviť 60-ročný manželský pár, ktorý by sa<br />
zaťažil vysokým úverom na statické vylepšenie<br />
svojho dvojizbového bytu. Toto je úloha štátu,<br />
s ktorou sa musí vysporiadať. Súvisí to najmä<br />
so zateplením objektu a výmenou okien, čo by<br />
mohlo priniesť veľké energetické úspory, ale aj<br />
s odstránením statických defektov.<br />
V tejto oblasti však štát poskytuje istú<br />
podporu.<br />
Je však veľmi nízka a aj preto sa využíva len<br />
minimálne Preto sa domnievam, že vláda by<br />
sa tým mala zaoberať, aby sa prijali akčnejšie<br />
opatrenia a aby sa viac dostal do života tento<br />
podporný program. Už pri schvaľovaní zákona<br />
o štátnom rozpočte i na zasadaniach výboru<br />
som viackrát inicioval podstatne väčšiu akcentáciu<br />
tohto problému zo strany vlády a ministerstva<br />
výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a.<br />
Je všeobecne známe, že rozdiely medzi<br />
regiónmi sú veľmi veľké. Ako vidíte perspektívu<br />
ich zmenšovania?<br />
Slovensko patrí medzi krajiny s najväčšími regionálnymi<br />
rozdielmi. Vláda a ani príslušné<br />
ministerstvá sa týmto problémom<br />
dostatočne nezaoberajú. Slovensko<br />
je v tejto oblasti neštandardná<br />
krajina, a preto aj vláda musí prijať<br />
12<br />
Foto: M. Nemec<br />
neštandardné riešenia na vyrovnanie týchto<br />
rozdielov, pretože v opačnom prípade sa nám<br />
môže stať to, čo v nemeckých Drážďanoch, kde<br />
jednoducho klesol podiel obyvateľstva o 27<br />
– 30 percent. Takéto vyľudnenie napríklad na<br />
stred alebo východ Slovenska je veľmi nebezpečné.<br />
Veľkí investori síce priniesli pracovné<br />
príležitosti, avšak nevyriešili to, čo stále zdôrazňovala<br />
vláda a jednotlivé ministerstvá, najmä<br />
ministerstvo hospodárstva, že hravo vyriešia aj<br />
otázku malých a stredných podnikateľov. Tento<br />
stav je stále potieraný, nemá takú náplň svojej<br />
činnosti, ako by mal mať, inými slovami na Slovensku<br />
sú malí a strední vygumovaní z povrchu<br />
zemského. Bude obrovským problémom tento<br />
stav znovu oživiť aj nejakými neštandardnými<br />
riešeniami, pritom vláda o nich vôbec neuvažuje.<br />
Treba urýchlene prijať akčný plán na<br />
pozdvihnutie malých a stredných podnikateľov<br />
a ich zaradenie do podnikateľského prostredia.<br />
Ekonomické analýzy z európskych krajín hovoria<br />
o tom, že 20 percent tvoria veľkí investori<br />
a 80 percent malí a strední podnikatelia. U nás<br />
je tento pomer opačný, čo je žalostná situácia<br />
pre <strong>rozvoj</strong> Slovenska.<br />
Na Slovensku je cena bytov neúmerne<br />
vysoká, pritom však ani údržba bytov predovšetkým<br />
v panelákoch nebude lacná.<br />
Zdá sa, že mnohí ich vlastníci, ktorí tieto<br />
byty pred rokmi kupovali za lacné peniaze,<br />
si to ešte stále neuvedomujú. Pritom<br />
štát na tieto výdavky nemá peniaze.<br />
Štátny fond <strong>rozvoj</strong>a bývania na takéto účely<br />
neslúži. Je to návratný program, teda je to pô-<br />
žička. Pre mnohých ľudí je tento návratný spôsob<br />
riešenia teda neprijateľný, pretože slúži iba<br />
na novú bytovú výstavbu. Jestvuje však aj druhý<br />
program ministerstva výstavby a regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a, tzv. dotačný, ktorý je nenávratný. Je určený<br />
na také účely, ako sú statické poruchy, na<br />
zateplenie a iné opravy. Domnievam sa však,<br />
že sa oň dosť nedbá. Prispieva sa z neho na<br />
spomínané účely, ale iba 10 percentami, takže<br />
ak má niekto na opravy zložiť 150-tisíc a štát<br />
mu dá len 15-tisíc, tak je to málo. Garde by sa<br />
malo otočiť. Nech občan dá 15-tisíc, aby bol<br />
závislý od toho, že chce robiť opravy, a štát by<br />
dal ten zvyšok, lebo to pomôže aj jemu. Nesúhlasím<br />
s tou praxou, ktorú realizujú v Nemecku,<br />
presnejšie v bývalej Nemeckej demokratickej<br />
republike, kde panelové domy rúcajú, pretože<br />
u nás je ich potrebné zhodnotiť. Ich životnosť<br />
je 100 – 120 rokov. Samozrejme, že aj panelový<br />
dom potrebuje po 30 – 40 rokoch určitú<br />
repasáciu, čo sa deje, a preto by bolo nevhodné<br />
paneláky po tretine životnosti búrať. Nech<br />
sa plnohodnotne využije ich životnosť, nech<br />
sa prerobia typologické a dispozičné danosti<br />
týchto bytov, nech sa vymenia inžinierske siete<br />
v domoch, pretože dom bude staticky vyhovovať<br />
ešte ďalších šesťdesiat rokov.<br />
Najväčšie problémy so získaním bytu<br />
majú mladé rodiny, aspoň teda väčšina<br />
z nich. Je to aj kvôli už spomínanej nedostatočnej<br />
podpore štátu, ktorá bola<br />
v minulosti oveľa citeľnejšia.<br />
Na ich podporu máme niektoré nástroje, ako<br />
je už spomínaný Štátny fond <strong>rozvoj</strong>a bývania,<br />
stavebné sporiteľne a hypotekárne banky.<br />
K týmto trom zdrojom sa môže mladý človek<br />
dostať. Napriek tomu je potrebné tento systém<br />
opraviť, odstrániť z neho problémy, aby sa<br />
výstavba bytov pre mladé rodiny masívnejšie<br />
rozbehla. Súvisí to však s celkovou klímou na<br />
Slovensku, v ktorej sa odzrkadľujú aj obrovské<br />
regionálne rozdiely. Napríklad v Bratislave<br />
dopyt po bytoch 30-krát prevyšuje možnosti,<br />
oproti tomu vo Svidníku nikto z mladých bývať<br />
nechce. Čiže musíme naštartovať systém<br />
odstraňovania regionálnych rozdielov a potom<br />
sa bude zlepšovať aj situácia v zaobstarávaní<br />
si bytov mladými rodinami. Nesmieme však<br />
zabudnúť na už spomínanú časovanú bombu<br />
s panelákmi. Lenže tento problém si viem predstaviť<br />
aj pri rodinných domoch. Prečo by mali<br />
byť ich vlastníci diskriminovaní v porovnaní<br />
s vlastníkom bytu v panelovom dome? Veď rodinný<br />
dom si jeho užívateľ postavil viac-menej<br />
za vlastné peniaze – alebo za požičané, ktoré<br />
už splatil. Aj tu však musí byť príspevok štátu.<br />
Ak štát v tom-ktorom byte či dome usporí na
energiách 30 – 40 percent, ktoré tam aj tak<br />
musí dodať, mal by mať väčší záujem o pomoc<br />
na ich šetrení. Každý štát by mal mať záujem<br />
na nižších environmentálnych záťažiach.<br />
Ak hovoríme o regionálnych rozdieloch,<br />
tak nepochybne najhoršie na tom je<br />
východ republiky. V čom vidíte hlavné<br />
príčiny tohto stavu?<br />
Je to súhrn problémov. Sčasti je jedným<br />
z problémov infraštruktúra. Mám osobné<br />
skúsenosti s potenciálnymi investormi v stredoslovenskom<br />
regióne, z ktorého pochádzam,<br />
a neraz krútili nosom nad tým, ako budú budovať<br />
svoje centrá pri takých cestách, na ktorých<br />
sa vždy dostali do nejakej zápchy. Práve preto<br />
by v týchto regiónoch mala byť väčšia podpora<br />
malých a stredných podnikateľov, ktorí by sa<br />
dokázali vysporiadať s tou infraštruktúrou<br />
a s dopravou v malom. Lenže tento proces<br />
nepostupuje tak, ako by to bolo potrebné, pretože<br />
vláda stále ignoruje regionálne rozdiely<br />
a zakrýva ich pod fiktívne štatistické údaje<br />
ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Ľudovíta<br />
Kaníka o nezamestnanosti a Štatistického<br />
úradu Slovenskej republiky. Ďalším problémom<br />
je podkapitalizovanie regionóv. Treba tam<br />
priviesť veľkých investorov, ktorí by podporili<br />
aj tých malých a stredných podnikateľov, aby<br />
sa tento stav zmenil k normálu v kapitalizácii<br />
regiónu a v poskytovaní pracovných príležitostí.<br />
Obávam sa, že čoraz viac sa to v regiónoch<br />
začína orientovať na služby a do výrobnej sféry<br />
ide veľmi málo. Tretím a obrovským problémom<br />
sú dane, pretože zdaňovanie subjektov,<br />
pôsobiacich na Slovensku, sa realizuje v Bratislave,<br />
kde z toho ostáva profit a do regiónov sa<br />
nedostáva nič. Strana Smer už podala viacero<br />
pozmeňujúcich návrhov, aby zdaňovanie bolo<br />
korektnejšie voči regiónov, lenže nedeje sa tak.<br />
Vláda však do parlamentu predkladá<br />
správy o regionálnom <strong>rozvoj</strong>i.<br />
Musíme zmysluplnejšie realizovať regionálnu<br />
politiku v krajoch, pretože ľudia nám tam prestanú<br />
pracovať. Nie je predsa možné, aby všetci<br />
odišli do Bratislavy. Vláda tomu neprikladá<br />
veľký dôraz a zasa sa to zvrhlo do nešťastného<br />
riešenia. Predložil som na rokovanie národnej<br />
rady návrh uznesenia, ktorý bol schválený, aby<br />
vláda každého pol roka predkladala správu<br />
o regionálnych rozdieloch. Boli predložené dve<br />
takéto správy, obe však také sprofanované, že<br />
vlastne nič nepovedali. Zdá sa, že vláda túto<br />
úlohu chápe ako príťaž, pretože sa o regióny<br />
nestará. Vláda je poplatná Bratislave a zabúda,<br />
že Slovensko nekončí pri Stupave a Ivanke<br />
pri Dunaji, ale pokračuje aj ďalej.<br />
Nie je toto aj výzva pre Združenie miest<br />
a obcí Slovenska, aby pomáhali malému<br />
a strednému podnikaniu?<br />
Nemyslím si, že Združenie miest a obcí Slovenska<br />
by zvládlo <strong>rozvoj</strong> malého a stredného<br />
podnikania a podkapitalizovania svojich regiónov.<br />
Zdá sa mi to pre nich veľký koláč. Obce<br />
a mestá môžu tomu pomáhať, ale prvé husle<br />
hrať nebudú. Toto je úloha pre vládu Slovenskej<br />
republiky, ktorá má na starosti hospodársky<br />
<strong>rozvoj</strong> Slovenska.<br />
Foto: archív<br />
„Neustále upozorňujem na časovanú bombu, ktorou sa treba oveľa<br />
viac zaoberať, a to je dvadsať až päťdesiatročná bytová výstavba.<br />
Vlastníci či nájomníci týchto bytov si sami nepomôžu a podpora<br />
štátu je mizivá. Ani veľmi nepreženiem, keď poviem, že o pár rokov<br />
nám stará bytová výstavba doslova padne na hlavu.“<br />
Aj keď ste uviedli, že v regiónoch sa<br />
podnikanie väčšinou orientuje na služby,<br />
predsa len taký cestovný ruch je nielen<br />
veľmi dobrým zdrojom príjmov, ale aj<br />
možnosťou na zníženie nezamestnanosti.<br />
Poznatky však svedčia o tom, že v tejto<br />
oblasti máme ešte dosť rezerv.<br />
Isteže, máme veľké rezervy aj v službách<br />
cestovného ruchu, problémov je však viac. Sú<br />
to napríklad neštandardné riešenia podpory<br />
v oblasti cestovného ruchu. Mám na mysli<br />
daňové nástroje a stimuly. Podnikatelia, ktorí<br />
chcú v tejto oblasti podnikať, sú zasa odkázaní<br />
sami na seba, aby si niečo vytvorili. Ani tu<br />
necítim takú podporu vlády a štátu, aby sa<br />
tento sektor mohol plnohodnotne rozvíjať.<br />
Druhý problém vidím v geografii Slovenska,<br />
ktorá nie je taká, aby mohla súťažiť s Českou<br />
republikou, kde vyrába až 60 percent príjmov<br />
z cestovného ruchu Praha. My ju nemáme.<br />
Ak ju porovnáte s Bratislavou, uvidíte tie obrovské<br />
rozdiely. Možno sa s Čechmi môžeme<br />
porovnávať v oblasti prírody, kde sme na tom<br />
lepšie, len je potrebné tieto danosti lepšie využívať.<br />
Je to však aj v ľuďoch, pretože sa odučili<br />
poskytovať služby na príslušnej úrovni. Napríklad<br />
v Rakúsku sa majiteľ penziónu síce vozí<br />
na mercedese, lenže služby poskytuje s úklonom<br />
a včas, dokonca mu nie je cudzie ani<br />
obsluhovanie hostí, len aby mal plný penzión.<br />
Na Slovensku majiteľ penziónu nemá nijaký<br />
majetok, pritom sa tvári k hosťovi tak, ako by<br />
mu bol na príťaž. Tento obrat v myslení sa dá<br />
dosiahnuť tak, že štát prijme neštandardné<br />
riešenia, aby profitovali tí, čo sa dokážu starať<br />
o ľudí tak, že majú plné penzióny na rozdiel<br />
od tých nepodnikavých.<br />
Nezanedbateľnou súčasťou <strong>rozvoj</strong>a regiónov<br />
je aj doprava. Svojho času vláda<br />
rušila viacero regionálnych tratí, niektorí<br />
župani zvažovali aj zrušenie spojov, ktoré<br />
zabiehali na územie iného vyššieho<br />
územného celku. Napokon sa veci vrátili<br />
do starých koľají, pretože by to tiež malo<br />
negatívny dopad na život v regiónoch.<br />
Ako hodnotíte súčasnú situáciu?<br />
Ako nezmenenú, pretože vláda si ďalej<br />
hovie v spokojnosti. Usmievam sa nad tým<br />
nezmyselným krokom, ktorým vláda zrušila<br />
regionálne trate a o štyri mesiace ich znovu<br />
obnovila. Je to nekoncepčné riešenie ministerstva<br />
dopravy, spojov a telekomunikácií a Železníc<br />
Slovenskej republiky. Štát preniesol na<br />
vyššie územné celky zodpovednosť za osobnú<br />
autobusovú dopravu a vyzerá to tak, že tento<br />
krok bude chcieť urobiť aj v osobnej železničnej<br />
doprave tvrdiac, že sú to lepší gazdovia<br />
a budú lepšie vplývať na tieto oblasti. Nemyslím<br />
si to, iba sa pýtam ministerstva dopravy,<br />
čo robilo, keď za šesť rokov kontinuálneho<br />
vládnutia nevyriešilo koncepciu štátnej dopravnej<br />
politiky a harmonizáciu dopravy? Štát<br />
stále platí súbežne za výkony vo verejnom<br />
záujme autobusárom za 40 hláv v autobuse,<br />
hoci sa v ňom vezú iba dve, rovnako platí<br />
železničiarom za dvesto cestujúcich,<br />
hoci je ich vo vlaku iba šesť. Pokiaľ<br />
si v tomto neurobíme poriadok, tak<br />
sa nepohneme z miesta. �<br />
13<br />
NÁRODNÁ RADA SR
DÔVERA A SPOKOJNOSŤ KLIENTOV<br />
NÁS ZAVÄZUJE<br />
Konkurencia na poistnom trhu EÚ je čoraz tvrdšia. Platí to najmä o starších členských krajinách únie. Asi aj preto<br />
poisťovacie spoločnosti smerujú do strednej a východnej Európy. Stopercentným vlastníkom poisťovne KOOPERATIVA<br />
je Wiener Städtische Allgemeine Versicherung. Rozhovor s generálnym riaditeľom poisťovne Jurajom Lelkesom<br />
sprostredkoval publicista Stanislav Tománek.<br />
Je jedným z dôvodov rýchleho rastu spoločnosti<br />
KOOPERATIVA aj skutočnosť,<br />
že za vami stojí člen silnej európskej<br />
skupiny?<br />
Je známou skutočnosťou, že akcionárom<br />
poisťovne KOOPERATIVA je jedna z najvýznamnejších<br />
poisťovní v Rakúsku – Wiener<br />
Städtische, ktorá má zastúpenie po celom<br />
území strednej a východnej Európy. Wiener<br />
Städtische pôsobí v 15 krajinách Európy a táto<br />
jej silná konkurenčná pozícia jej poskytuje<br />
možnosť podieľať sa na vysokom potenciáli<br />
rastu a na hospodárskom úspechu krajín, kde<br />
má svoje dcérske spoločnosti. Koncern Wiener<br />
Städtische pozostáva z 25 poisťovacích<br />
spoločností.<br />
Základný kameň expanzie a dlhodobého<br />
rastu skupiny Wiener Städtische bol položený<br />
už začiatkom 90. rokov, keď práve Wiener<br />
Städtische bola zakladateľom prvej súkromnej<br />
poisťovne KOOPERATIVA krátko po páde<br />
železnej opony v bývalom Československu.<br />
Transfer know-how, organizačné, produktové<br />
a odbytové stratégie Wiener Städtische,<br />
ktorá má za sebou viac ako 180 rokov<br />
skúseností a úspechov, dlhodobé investície<br />
a investovanie ziskov v krajine, z ktorej zisk<br />
pochádza, tvoria základné piliere úspechu<br />
skupiny. Potrebný <strong>rozvoj</strong> obchodnej činnosti<br />
je v rámci celého koncernu podporovaný<br />
včasnou inováciou produktov a orientáciou<br />
na kvalitné služby zákazníkom.<br />
Výsledkom uvedenej stratégie je, že<br />
KOOPERATIVA poisťovňa, a. s. patrí dnes<br />
k najúspešnejším podnikom skupiny Wiener<br />
Städtische.<br />
Čo by mala verejnosť vedieť o poisťovni<br />
KOOPERATIVA?<br />
KOOPERATIVA poisťovňa, a. s. bola založená<br />
30. októbra 1990 ako prvá súkromná poisťovacia<br />
spoločnosť na miestnom trhu. Wiener<br />
Städtische sa postupne stala 100-percentným<br />
akcionárom poisťovne KOOPERATIVA, ktorá<br />
sa začlenila do silnej európskej skupiny Wiener<br />
Städtische.<br />
Za 15 rokov pôsobenia na slovenskom poistnom<br />
trhu dosiahol počet klientov poisťovne<br />
750 000 a počet poistných zmlúv prekročil<br />
hranicu 1 milióna kusov. KOOPERATIVA zamestnáva<br />
vyše 900 interných zamestnancov.<br />
KOOPERATIVA zaznamenáva v posledných<br />
rokoch prudký nárast svojho podielu na trhu<br />
a rozširovanie svojich podnikateľských<br />
aktivít, v rámci ktorých získala Komunálnu<br />
poisťovňu, a. s. a majoritný<br />
podiel v poisťovni KONTINUITA.<br />
Skupina Wiener Städtische na<br />
14<br />
Slovensku tak už pozostáva z 3 poisťovní<br />
– lídrom a materskou spoločnosťou je KO-<br />
OPERATIVA, ďalšími poisťovňami skupiny sú<br />
Komunálna poisťovňa a KONTINUITA.<br />
Ing. Juraj Lelkes – predseda predstavenstva<br />
a generálny riaditeľ<br />
Môžete priblížiť vašu stratégiu, vízie a zámery?<br />
Čím chcete získať klientov v prostredí<br />
rastúcej konkurencie? Môžete priblížiť<br />
vaše prednosti z pohľadu klientov?<br />
KOOPERATIVA poisťovňa, a. s. je moderná<br />
spoločnosť, ktorá má jasne vymedzené poslanie,<br />
základné hodnoty zamestnancov, víziu<br />
a strategické zámery.<br />
KOOPERATIVA deklaruje poskytovanie poisťovacích<br />
služieb na vysokej profesionálnej<br />
úrovni a uspokojovanie potrieb a očakávaní<br />
akcionárov, klientov, obchodných partnerov<br />
a zamestnancov.<br />
Poslaním poisťovne KOOPERATIVA je byť<br />
poisťovňou pre všetkých občanov, firmy a inštitúcie.<br />
Snahou zamestnancov je, aby klienti<br />
cítili, že sme voči ich požiadavkám a očakávaniam<br />
otvorení, a že každý z nich je pre našu<br />
spoločnosť dôležitý.<br />
Základnou hodnotou, aktívom a budúcnosťou<br />
poisťovne KOOPERATIVA je klient.<br />
Aj napriek silnejúcej konkurencii na poistnom<br />
trhu si KOOPERATIVA posilňuje pozíciu<br />
stabilnej a úspešnej poisťovne práve vďaka<br />
dôvere svojich klientov, ktorí oceňujú jej<br />
prednosti, ako je univerzálnosť, finančné<br />
zázemie so silným zahraničným akcionárom,<br />
finančnú silu, rastové trendy, flexibilita, profesionálny<br />
prístup zamestnancov, dlhoročné<br />
skúsenosti, výhodné uloženie finančných<br />
prostriedkov a rozsiahla sieť pobočiek po<br />
celom území Slovenska.<br />
Strategickou víziou poisťovne KOOPERATI-<br />
VA je aj pre budúcnosť udržanie si statusu<br />
najdynamickejšie sa rozvíjajúcej poisťovne<br />
na trhu. Odborné znalosti a skúsenosti medzinárodnej<br />
skupiny Wiener Städtische bude<br />
spoločnosť aj naďalej využívať na to, aby<br />
napĺňala požiadavky klientov a prekračovala<br />
ich očakávania.<br />
V 15. roku pôsobenia na slovenskom poistnom<br />
trhu bude KOOPERATIVA poisťovňa,<br />
a.s. naďalej pokračovať v trende zvyšovania<br />
trhového podielu vo všetkých poistných odvetviach.<br />
V rámci dlhodobého výhľadu primárnym<br />
cieľom ostáva rozširovanie dlhodobého<br />
poistného kmeňa prostredníctvom životných<br />
a dôchodkových poistení, poistení majetku<br />
občanov, firiem, podnikateľov a zodpovednostných<br />
poistení. Pre zabezpečenie dlhodobého<br />
a progresívneho <strong>rozvoj</strong>a spoločnosti,<br />
s ohľadom na plnenie stanovených cieľov,<br />
KOOPERATIVA bude i naďalej podporovať<br />
<strong>rozvoj</strong> vlastných aj externých predajných<br />
štruktúr, internej informačnej siete, bankopoisťovníctva<br />
a ďalších súvisiacich oblastí.<br />
Naďalej budeme rozširovať obchodné vzťahy<br />
s najväčšou bankou na slovenskom trhu,<br />
ktorou je Slovenská sporiteľňa, a.s. patriaca<br />
do významnej európskej skupiny Erste a s jej<br />
dcérskymi spoločnosťami.<br />
V záujme úspešnej realizácie stanovených<br />
cieľov je prvoradá kvalitná marketingová<br />
podpora zameraná na posilňovanie imidžu<br />
spoločnosti, znalosti značky a jej produktov<br />
s cieľom zvyšovať sympatie verejnosti<br />
a klientov. KOOPERATIVA smeruje svoje aktivity<br />
k rozširovaniu a inováciám produktového<br />
portfólia na základe príležitostí a požiadaviek<br />
trhu.<br />
S ohľadom na vývoj nárokov klienta KOOPE-<br />
RATIVA každoročne venuje zvýšenú pozornosť<br />
manažmentu vzťahov so zákazníkmi. Všetky<br />
aktivity spoločnosti sú a naďalej budú orientované<br />
na skvalitňovanie ponúkaných služieb.<br />
KOOPERATIVA – líder skupiny Wiener Städtische<br />
na Slovensku bude pokračovať v spolupráci<br />
so svojimi dcérskymi spoločnosťami<br />
– Komunálnou poisťovňou, a.s. a Kontinuitou<br />
poisťovňou, a.s. v racionalizácii procesov spoločného<br />
back-office, s maximálnym využitím
synergických efektov. Súčasne bude kladený<br />
dôraz na potreby a rešpektovanie osobitostí<br />
slovenského klienta, pri využití medzinárodného<br />
know-how koncernu.<br />
Technologický <strong>rozvoj</strong> poisťovne KOOPERA-<br />
TIVA spolu s investíciami, podpora silnej materskej<br />
spoločnosti Wiener Städtische a <strong>rozvoj</strong><br />
obchodných sietí sú predpokladom pre ďalší<br />
rast a finančnú stabilitu spoločnosti.<br />
Vaše výsledky v roku 2004 a od začiatku<br />
roka 2005. Ako vnímate už 3. ocenenie<br />
„Poisťovňa roka“?<br />
Rok 2004 bol pre poisťovňu KOOPERA-<br />
TIVA ďalším úspešným rokom v histórii jej<br />
podnikateľskej činnosti. Predpísané poistné<br />
k 31.12.2004 dosiahlo 9,37 mld. Sk, čo<br />
predstavuje medziročný nárast o 27,3<br />
percenta v porovnaní s rovnakým obdobím<br />
minulého roka, zatiaľ čo celý poistný trh na<br />
Slovensku zaznamenal celkový nárast vo<br />
výške len 14,7 percenta oproti roku 2003.<br />
Obchodný plán bol splnený na 112 percent,<br />
s prekročením predpísaného poistného o 1<br />
mld. Sk.<br />
Trhový podiel poisťovne KOOPERATIVA podľa<br />
výsledkov Slovenskej asociácie poisťovní za<br />
rok 2004 dosiahol úroveň 19,5 percenta, čo<br />
predstavuje medziročný nárast o 2 percentuálne<br />
body. Za posledné štyri roky sa činnosť<br />
poisťovne značne zdynamizovala, o čom svedčí<br />
aj skutočnosť, že spoločnosť zvýšila trhový<br />
podiel za toto obdobie o 10 percentuálnych<br />
bodov.<br />
Jasným potvrdením úspešnosti poisťovne<br />
KOOPERATIVA na poistnom trhu bolo opätovné<br />
získanie ocenenie „Poisťovňa roka“,<br />
ktoré tentokrát získala KOOPERATIVA s jasným<br />
náskokom.<br />
Dosiahnuté úspechy poisťovne KOOPERA-<br />
TIVA predstavujú pre všetkých zamestnancov<br />
spoločnosti záväzok v očiach našich klientov<br />
byť stále lepší, ponúkať kvalitnejšie produkty<br />
a služby, neustále prichádzať na trhu s novými,<br />
atraktívnymi podnetmi a nápadmi. Naše<br />
úsilie však bude korunované úspechom len<br />
vtedy, ak budú spokojní naši klienti.<br />
Výzvou pre napredovanie a splnenie náročných<br />
cieľov je aj skutočnosť, že KOOPE-<br />
RATIVA je širokou verejnosťou vnímaná ako<br />
„Poisťovňa roka“.<br />
Ku koncu prvého štvrťroka 2005 dosiahla<br />
KOOPERATIVA poisťovňa, a. s. predpísané<br />
poistné vo výške 3,63 mld. Sk, čo predstavuje<br />
medziročný nárast o 5,3 percenta. Podľa<br />
oficiálnych výsledkov Slovenskej asociácie poisťovní<br />
zvýšila tak KOOPERATIVA svoj trhový<br />
podiel na úroveň 22,4 percenta z celého<br />
poistného trhu SR.<br />
Obchodné výsledky spoločnosti boli v prvom<br />
kvartáli roka ovplyvnené situáciou na<br />
trhu povinného zmluvného poistenia motorových<br />
vozidiel, keď sa presadil silný tlak na<br />
zníženie cien. Táto situácia mala za následok,<br />
že I. štvrťrok roka skončil s poklesom predpísaného<br />
poistného celého poistného trhu SR<br />
na úroveň 96,6 percent výsledkov predchádzajúceho<br />
roka.<br />
Skupina Wiener Städtische na Slovensku,<br />
ktorú tvoria 3 poisťovne – KOOPERATIVA, Ko-<br />
munálna poisťovňa a KONTINUITA dosiahla<br />
k 31.3.2005 predpísané poistné vo výške 4,41<br />
mld. Sk a dosiahla tak trhový podiel na úrovni<br />
27,2 percenta, čo predstavuje nárast o viac<br />
ako 3 percentuálne body v porovnaní so stavom<br />
k 31.12.2004.<br />
V odbornej aj klientskej verejnosti pozitívne<br />
rezonuje vaša spolupráca so Slovenskou<br />
sporiteľňou, najmä nadštandardná<br />
starostlivosť o klientov.<br />
Už v priebehu roka 2004 sa naplno rozvinula<br />
úspešná strategická spolupráca so<br />
Slovenskou sporiteľňou pri vzájomnom predaji<br />
produktov bankopoisťovníctva. KOOPE-<br />
RATIVA reagovala na celosvetový trend vzájomného<br />
partnerstva finančných inštitúcií,<br />
s cieľom poskytnúť klientom komplexný balík<br />
služieb. KOOPERATIVA nadviazala úspešnú<br />
spoluprácu aj s dcérskymi spoločnosťami Slovenskej<br />
sporiteľne – Asset Management SLSP,<br />
Poisťovňou SLSP, Lízingom SLSP a v druhej<br />
polovici roka 2004 aj s Prvou dôchodkovou<br />
sporiteľňou, a. s., d.d.s.<br />
Aj v roku 2005 táto strategicky významná<br />
spolupráca naďalej veľmi úspešne napreduje<br />
a prekonáva všetky očakávania.<br />
Ktoré nové produkty, prístupy a služby<br />
ponúkate pre zvýšenie konkurencieschopnosti<br />
na trhu?<br />
V oblasti vývoja poistných produktov bolo<br />
za posledný rok inovovaných a aktualizovaných<br />
viacero produktov z oblasti neživotného<br />
aj životného poistenia, zameraných na občianske<br />
cieľové skupiny.<br />
V oblasti neživotného poistenia boli inovované<br />
poistné produkty, ako havarijné<br />
poistenie motorových vozidiel EUROKASKO,<br />
poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú<br />
pri výkone povolania, poistenie zodpovednosti<br />
za škodu spôsobenú pri výkone advokátskej<br />
činnosti, poistenie elektroniky, poistenie zodpovednosti<br />
za škodu, poistenie výstav a cestovné<br />
poistenia Assist Card Clasic a Assist<br />
Card Premium.<br />
Dôvodom na inováciu týchto produktov<br />
bola potreba zmien v poistných podmienkach,<br />
v sadzbách poistného, v rozsahu poistenia<br />
vzhľadom k požiadavkám trhu a taktiež<br />
s ohľadom na legislatívne zmeny.<br />
Zároveň došlo k rozšíreniu portfólia produktov<br />
neživotného poistenia – ide o produkty,<br />
ako poistenie zdopovednosti za škodu pri<br />
výkone povolania štátnych zamestnancov,<br />
poistenie prerušenia prevádzky osôb podnikajúcich<br />
na základe živnostenského oprávnenia<br />
alebo na základe osobitného právneho<br />
predpisu, celoročné poistenie liečebných<br />
nákladov, cestovné poistenie EUROTRAVEL,<br />
poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú<br />
pri výkone činnosti znalca, tlmočníka a prekladateľa<br />
a cestovné poistenie k medzinárodnej<br />
platobnej karte vydávanej Slovenskou<br />
sporiteľňou, a. s.<br />
Veľmi atraktívne je komplexné poistenie<br />
drobných a stredných podnikateľov, ktoré<br />
okrem iného pokrýva aj prerušenie prevádzky.<br />
V oblasti životného poistenia bolo významným<br />
krokom vytvorenie produktu mi-<br />
moriadneho jednorazového poistného, ktorý<br />
umožňuje mimoriadne vkladanie voľných<br />
finančných prostriedkov v priebehu dojednaného<br />
životného poistenia a ich úplný alebo<br />
čiastočný výber. Výhodou tohto produktu je<br />
vyššie zhodnotenie finančných prostriedkov<br />
v porovnaní s produktmi bankového sektora,<br />
navyše produkt poskytuje aj poistnú ochranu.<br />
Vzhľadom na vstup Slovenskej republiky<br />
do EÚ sa poisťovňa KOOPERATIVA rozhodla<br />
rozšíriť platnosť produktu denné odškodné za<br />
pobyt v nemocnici na celú Európu pre existujúce<br />
a novodojednané zmluvy, a poskytnúť<br />
tak svojim klientom geograficky rozšírené<br />
poistné krytie za nezmenenú cenu.<br />
V súvislosti s dôchodkovou reformou<br />
KOOPERATIVA pripravila nový produkt<br />
DÔCHODOK PLUS. Poistenie umožňuje<br />
výplatu doživotného dôchodku s garantovanou<br />
dobou výplaty a s vrátením poistného<br />
v prípade smrti poisteného pred začiatkom<br />
výplaty dôchodku. Výhodou produktu je možnosť<br />
výplaty jednorazovej sumy namiesto<br />
splatného doživotného dôchodku, zmena<br />
začiatku výplaty dôchodku, skrátenie doby<br />
výplaty dôchodku, ako aj možnosť uplatniť si<br />
nezdaniteľnú časť základu dane z príjmu až<br />
do výšky 12 000 Sk.<br />
Okrem iného zaujal aj váš centrálny<br />
dispečing škôd, ktorý je na Slovensku<br />
unikátom...<br />
Máte pravdu, KOOPERATIVA poisťovňa, a.<br />
s. zaviedla nový systém likvidácie poistných<br />
udalostí. Zriadením centrálneho dispečingu<br />
škôd KOOPERATIVA zásadne zmenila systém<br />
likvidácie poistných udalostí v oblasti poistenia<br />
majetku, motorových vozidiel a poistenia<br />
zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou<br />
motorového vozidla. Hlavným prínosom<br />
zriadenia tohto špičkovo vybaveného pracoviska,<br />
ktoré je unikátom na slovenskom<br />
poistnom trhu, je úspora času pre klienta<br />
a možnosť efektívneho manažovania postupu<br />
likvidácie.<br />
Zriadením centrálneho dispečingu škôd<br />
máme možnosť poskytnúť klientovi väčší<br />
komfort pri hlásení škody a jeho informovaní<br />
o priebehu likvidácie poistnej udalosti na<br />
jednom mieste. Súčasne boli vytvorené predpoklady<br />
pre ďalšie skvalitnenie a zrýchlenie<br />
vybavovania škôd.<br />
V prípade vzniku škody na majetku alebo<br />
motorovom vozidle, klient telefonicky nahlási<br />
poistnú udalosť na čísle 0850 111 577 a KO-<br />
OPERATIVA následne začne proces likvidácie.<br />
Centrálny dispečing škôd má 12-hodinovú<br />
prevádzku, klient má možnosť telefonicky<br />
kontaktovať poisťovňu v pracovných dňoch<br />
v čase od 7,00 do 19,00 hod.<br />
Cieľom nového systému je v prvom rade<br />
spokojnosť klientov a minimalizácia časového<br />
úseku od nahlásenia poistnej udalosti po<br />
vyplatenie náhrady na účet poškodeného.<br />
A na záver...<br />
Dôvera našich klientov je pre nás<br />
zaväzujúca, urobíme všetko pre<br />
ich spokojný život. Vieme, že „bez<br />
starostí je život krajší“. �<br />
15
BRATISLAVA MÁ NOVÚ DOMINANTU<br />
APOLLO BUSINESS CENTER<br />
Vedúca developerská skupina HB Reavis Group pôsobí na slovenskom trhu nehnuteľností od roku 1993. V rokoch 1995 – 1999<br />
realizovala prvý moderný administratívny komplex na Slovensku – Bratislava Business Center a postupne poskytla priestory<br />
významným medzinárodným a slovenským spoločnostiam na ploche vyše 33-tisíc m 2 . V rokoch 2000 – 2001 pokračovala<br />
výstavbou najväčšieho slovenského nákupno-zábavného centra Aupark s celkovou prenajímateľnou plochou 43-tisíc m 2 . Tento<br />
mimoriadne úspešný koncept dnes patrí medzi najobľúbenejšie a najnavštevovanejšie shopping centrá na Slovensku.<br />
V marci tohto roku slávnostne otvorila<br />
prestížne priestory doteraz najväčšieho<br />
administratívneho centra, Apollo Business<br />
Center, čím obohatila hlavné mesto o novú<br />
dominantu. Zakomponovaním množstva<br />
zelene v exteriéri a interiéri objektu, atraktívnymi<br />
vzdušnými a slnečnými priestormi pre<br />
ľudí, širokou ponukou obchodov a služieb,<br />
ktoré sú priamo súčasťou centra, sa podarilo<br />
vytvoriť humánne pracovné prostredie<br />
pre približne 2500 zamestnancov. Komplex<br />
s celkovou podlahovou plochou vyše 70-tisíc<br />
m2 a prenajímateľnou plochou 43 440 m2 zaberá<br />
1,1-hektárový samostatný pozemok. Je<br />
súčasťou ľahko dostupného a rozvíjajúceho<br />
sa administratívno-obchodného<br />
centra Bratislavy medzi<br />
ulicami Prievozská, Dostojevského<br />
rad a Bajkalská, ktoré sa postupne<br />
rozrastie až k dunajskému nábrežiu.<br />
Nachádza sa v tesnej blízkosti<br />
novovybudovaného piateho mosta<br />
cez Dunaj a centra hlavného mesta.<br />
Apollo zabezpečuje maximálnu<br />
variabilitu a flexibilitu prenajatých<br />
priestorov. Rozsah a riešenie budovy<br />
ponúka možnosť zmeny veľkosti<br />
a dispozície prenajatých priestorov<br />
bez zmeny adresy. Apollo Business<br />
Center predstavuje sedempodlažný<br />
komplex, s plošnými nárokmi<br />
od 50 až do niekoľko tisíc metrov<br />
štvorcových. Priestrannosť preskleného<br />
centra umocňuje átrium po celej výške<br />
budovy (52x22x26 metrov). V kancelárskej<br />
časti centra s celkovou rozlohou 37 440 m2 majú sídla napríklad poradensko-konzultačné<br />
spoločnosti Delloitte & Touche a Accenture,<br />
Citibank, Poštová banka, chemický koncern<br />
BASF, petrolejárska spoločnosť Shell, automobilky<br />
General Motors a Suzuki, farmaceutické<br />
spoločnosti Merck Sharp & Dohme Idea a Bo-<br />
City Business Center<br />
ehringer Ingelheim Pharma, informačno-technologické<br />
spoločnosti S&T, Telenor Networks,<br />
Nextra, Landis&Gyr a ďalšie. Obchodné<br />
pasáže na prízemí na ploche takmer 6000<br />
metrov štvorcových ponúkajú návštevníkom<br />
supermarket, poštu, drogériu, lekáreň, noviny<br />
a tabak, predaj a servis mobilných telefónov.<br />
Okrem toho môžu navštíviť suši bar, kaviarne,<br />
samoobslužnú reštauráciu, regeneračné<br />
centrum, lekársku kozmetiku, čistiareň, kaderníctvo,<br />
kvetinárstvo, parfumériu a kozmetiku,<br />
predajňu výpočtovej techniky a multimédií,<br />
fotoslužbu či požičovňu DVD, cestovnú kanceláriu,<br />
autopožičovňu, bankové expozitúry,<br />
Apollo Business Center<br />
hypotekárne centrum a iné služby a obchody.<br />
V budove taktiež nechýba notár. Prevádzky<br />
obchodov a služieb sú voľne prístupné nielen<br />
okolitej verejnosti.<br />
V apríli tohto roku ukončila spoločnosť<br />
HB Reavis Group výstavbu 15-hektárového<br />
logistického centra Bratislava-Rača. Ponúka<br />
skladové, distribučné, výrobné a kancelárske<br />
priestory s celkovou prenajímateľnou plochou<br />
viac ako 66 000 m 2 . Celý areál centra prešiel<br />
rozsiahlou revitalizáciou, ktorá sa rozdelila na<br />
dve etapy. Prvou bola kompletná rekonštrukcia<br />
bývalého mäsokombinátu Kabát s výmerou<br />
27 000 m 2 . V druhej fáze spoločnosť vybudovala<br />
novopostavené haly s výmerou približne<br />
40 000 m 2 . Logistické centrum sa nachádza<br />
v blízkosti diaľnice D1 (Bratislava – Žilina,<br />
Viedeň, Budapešť) a cestnej komunikácie Bratislava<br />
– Pezinok – Modra a je vzdialené len 6<br />
minút od medzinárodného letiska M. R. Štefánika<br />
v Bratislave.<br />
Okrem iných významných projektov spoločnosť<br />
plánuje výstavbu približne 20 administratívnych<br />
budov v Bratislave<br />
s celkovou prenajímateľnou plochou<br />
vyše 250 000 m 2 , ktoré zrealizuje<br />
postupne v najbližších 10 rokoch.<br />
V súčasnosti začala s prvou etapou<br />
výstavby prestížneho kancelárskeho<br />
centra City Business Center I, II<br />
s prenajímateľnou plochou 38 500<br />
metrov štvorcových. Zámerom celého<br />
2,1-hektárového projektu City<br />
Business Center je vytvoriť moderný<br />
mestský bulvár predstavujúci päť<br />
samostatných objektov tvoriacich<br />
prirodzenú hranicu mestskej časti<br />
Staré Mesto. V rámci maloobchodu<br />
a zábavy spoločnosti plánuje<br />
vybudovať sieť nákupno-zábavných<br />
centier Aupark v Žiline, Košiciach,<br />
Trenčíne, Piešťanoch a Ružomberku.<br />
V rámci industriálnych projektov plánuje výstavbu<br />
logistického parku Svätý Jur na 10 hektároch<br />
pozemkov, ktorý sa nachádza približne<br />
6 km od Bratislavy s celkovou prenajímateľnou<br />
plochou viac ako 33-tisíc m 2 a 20-hektárový<br />
industriálny development v Malackách s celkovou<br />
prenajímateľnou plochou 56-tisíc m 2 ,<br />
ktorý je súčasťou industriálneho a technologického<br />
parku Eurovalley. �
����������<br />
�������������������������������<br />
�����������<br />
���������������������������������<br />
������������������������<br />
�����������������������<br />
����������������������<br />
����������������������������<br />
���������������
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
18<br />
Mohli by ste priblížiť čitateľom zameranie<br />
oddelenia, ktoré vediete?<br />
Oddelenie územného plánovania vykonáva<br />
činnosti ústredného orgánu územného plánovania.<br />
Medzi najdôležitejšie činnosti patrí príprava<br />
nového zákona – novej právnej úpravy<br />
územného plánovania a jeho vykonávacích<br />
vyhlášok, metodické usmerňovanie činností<br />
obcí a samosprávnych krajov ako orgánov<br />
územného plánovania, zabezpečovanie spracovania<br />
a prerokúvanie Koncepcie územného<br />
<strong>rozvoj</strong>a Slovenska a udržiavanie jej aktuálneho<br />
stavu, posudzovanie územných plánov samosprávnych<br />
krajov či sú obsahovo a postupom<br />
pri obstarávaní v súlade s Koncepciou<br />
územného <strong>rozvoj</strong>a Slovenska a s platnými<br />
právnymi predpismi. Oddelenie zabezpečuje<br />
aj bilaterálnu spoluprácu so všetkými susediacimi<br />
štátmi, kde riešia problémy územného<br />
<strong>rozvoj</strong>a dôležité pre oboch partnerov a zabezpečuje<br />
aj spoluprácu s Európskou úniou, EHK<br />
OSN, Radou Európy a s Pracovným spoločenstvom<br />
podunajských krajín.<br />
Územný plán je vraj kreslená a písaná<br />
dohoda občanov, spoločenských skupín,<br />
odborných organizácií a štátnych<br />
orgánov o <strong>rozvoj</strong>i mesta alebo jeho<br />
časti, dohodnutá na demokratických<br />
princípoch. Laikovi sa však – obrazne<br />
povedané – vidí, že reálnou výslednicou<br />
je niekedy skôr zmaľovaná a načarbaná<br />
dohoda, pod ktorú sa podpísali lobistické<br />
skupiny.<br />
Po schválení územného plánu sa jeho záväzná<br />
časť vyhlasuje všeobecne záväzným<br />
nariadením obce, mesta alebo samosprávneho<br />
kraja, čo je miestny právny predpis,<br />
ktorý je záväzný pre všetkých, čo chcú vykonávať<br />
činnosti v určitom území. Ak má mesto<br />
územný plán, nové stavby môžu byť povolené<br />
iba také, ktoré zodpovedajú z hľadiska ich<br />
funkcie a priestorových regulatívov tomuto<br />
územnému plánu. Keď je potrebné začleniť<br />
do územného plánu novú činnosť/stavbu,<br />
možno tak urobiť cestou zmien a doplnkov<br />
územného plánu. Aj zmeny a doplnky je<br />
potrebné verejne prerokovať, teda každý má<br />
právo vyjadriť sa k navrhovanej zmene. Zmeny<br />
musia byť dohodnuté s orgánmi štátnej<br />
správy. Keď obec alebo mesto pripomienky<br />
občanov nezohľadní, musí im vysvetliť dôvod<br />
neakceptovania. Je teda aj na občanoch, či<br />
sa zaujímajú o zmeny územného plánu<br />
a vyjadrujú svoje postoje počas ich<br />
prerokovania. Zodpovedná samospráva<br />
neignoruje názory svojich<br />
občanov. Zmeny a doplnky schva-<br />
ZODPOVEDNÁ SAMOSPRÁVA<br />
NEIGNORUJE NÁZORY OBČANOV<br />
Takí sme my ľudia – často sa durdíme nad tým, ako sa u nás stavia lárom-fárom, aké monštrum narušilo vzhľad našej<br />
ulice, čože to zasa postavili práve v našom meste či vieske. Keď by sme si však svoje mohli povedať, vtedy väčšinou<br />
mlčíme. Aj o tomto, ale aj o mnohom inom sa zhováral náš spolupracovník JUDr. Jaroslav Gründler s Miloslavou<br />
Paškovou, vedúcou oddelenia územného plánovania Ministerstva výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR.<br />
Foto: M. Košírer<br />
ľuje zastupiteľstvo a jeho členov volíme my<br />
– obyvatelia miest a obcí.<br />
V oblasti výstavby stále u nás pretrváva<br />
tendencia zahusťovania zastavaných<br />
častí atraktívnych lokalít v mestách<br />
a na sídliskách, čo je z rôznych dôvodov<br />
pochopiteľné. Rátajú s touto situáciou<br />
jednotlivé územnoplánovacie dokumentácie,<br />
alebo tu zohráva svoju rolu teória<br />
spontánnosti, daná silnejšími lakťami<br />
investora?<br />
Územné plánovanie má nástroj na regulovanie<br />
zahusťovania zástavby. Prostredníctvom<br />
územného plánu zóny (t.j. časti obce<br />
či mesta) možno regulovať napríklad aj<br />
zastavanie pozemkov. Problémom však je, že<br />
mnohé mestá územné plány zón nemajú alebo<br />
ich majú len pre centrálnu mestskú zónu.<br />
Územný plán zóny zjednodušuje aj povoľovacie<br />
konania. Podľa stavebného zákona sa nevyžaduje<br />
územné rozhodnutie, ak podmienky<br />
umiestnenia stavieb podrobne rieši územný<br />
plán zóny.<br />
Obráťme pozornosť na legislatívu. Zákon<br />
č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní<br />
a stavebnom poriadku má za sebou,<br />
aj so svojimi mnohými doplnkami, dlhý<br />
kus života. Aké hlavné ciele sleduje nový<br />
stavebný zákon a v čom by mal byť jeho<br />
najväčší prínos?<br />
Návrhom zákona sa sleduje zámer racionalizovať<br />
proces a znížiť administratívnu náročnosť<br />
povoľovania výstavby. Cieľom navrhova-<br />
ných zmien je odstrániť alebo minimalizovať<br />
administratívne procedúry, ktoré by mohli<br />
neprimerane predlžovať výstavbu. Navrhované<br />
zmeny v stavebnom zákone a osobitných<br />
predpisoch neovplyvňujú obsah a záväznosť<br />
stanovísk vydávaných dotknutými orgánmi<br />
podľa osobitných predpisov a nezasahujú do<br />
ich vecných kompetencií. Výhradne zjednodušujú<br />
administratívnu náročnosť procesných<br />
postupov, ktoré predchádzajú povoľovacím<br />
konaniam. Zavádzajú efektívnejšie riešenia<br />
postupov ich súčinnosti v uvedených konaniach<br />
na základe toho, že procesné postupy<br />
ustanovené osobitnými predpismi boli vo<br />
väčšej miere zosúladené s postupmi podľa<br />
stavebného zákona. Novelizáciou osobitných<br />
predpisov sa vytvárajú podmienky pre efektívnejší<br />
procesný postup znížením množstva<br />
správnych konaní, ktoré doposiaľ predchádzajú<br />
konaniam nasledujúcim podľa stavebného<br />
zákona. Vyňatím z režimu správneho<br />
konania boli na záväzné stanovisko zmenené<br />
rozhodnutia vydávané podľa zákona o ochrane<br />
zdravia ľudí, o zdravotnej starostlivosti,<br />
o veterinárnej starostlivosti, o lesoch. Na<br />
záväzné stanovisko vydávané mimo režimu<br />
správneho konania boli transformované aj<br />
niektoré rozhodnutia vydávané podľa zákona<br />
o pozemných komunikáciách, o dráhach,<br />
o vnútrozemskej plavbe, ďalej podľa banského<br />
zákona, zákona o vodách a o ochrane<br />
ovzdušia. V zákone o ochrane prírody a krajiny<br />
sa zjednodušili postupy s dôrazom na<br />
priority mimo zastavaného územia, v zákone<br />
o odpadoch sa spresnili postupy vo vzťahu<br />
k stavebnému zákonu. Novelizáciou stavebného<br />
zákona sa rozširujú možnosti realizácie<br />
stavieb na základe ohlásenia stavebnému<br />
úradu, t.j. bez stavebného konania. Zároveň<br />
sa riešia niektoré nepresnosti spochybňujúce<br />
výklad zákona, ktoré sú dôsledkom jeho<br />
viacnásobnej novelizácie a niektoré potrebné<br />
odchýlky od všeobecnej úpravy správneho<br />
konania zjednodušujúce procesné postupy<br />
a použitie stavebného zákona v praxi.<br />
Ak by sme zrekapitulovali obdobie od<br />
spomínaného roku 1976, čo dobré nám<br />
priniesol predmetný zákon a čoho by<br />
sme sa mali do budúcnosti vyvarovať?<br />
Predovšetkým vytvoril a uviedol do praxe<br />
vzájomne previazaný systém územného<br />
plánovania a stavebného poriadku v kódexovej<br />
forme zákona. V územnom plánovaní<br />
zaviedol princípy komplexnosti, koordinácie<br />
a sústavnosti, zaviedol systém verejného<br />
prerokúvania územných plánov. Negatívom<br />
bola priama previazanosť na ekonomické
plánovanie a byrokratické postupy, zrušené<br />
novelami až po roku 1989. Mať územný plán<br />
by malo byť v budúcnosti samozrejmosťou<br />
– ako podmienka prípravy územia pre výstavbu,<br />
právna istota vlastníkov nehnuteľností,<br />
istota právnych vzťahov, ale aj ako ochrana<br />
životného prostredia ľudí.<br />
Existujú v súčasnosti ešte rozpory, prípadne<br />
nesúlad s právnymi predpismi<br />
a postupmi Slovenskej republiky s predpismi<br />
a postupmi Európskej únie? Ak<br />
áno, v akej polohe a čoho sa dotýkajú?<br />
Územné plánovanie je vo výlučnej kompetencii<br />
národných štátov. V Európskej únii<br />
jedným z dokumentov spolupráce v tejto<br />
oblasti je Európska perspektíva priestorového<br />
<strong>rozvoj</strong>a a pripravuje sa dokument Stav<br />
územia a perspektívy EÚ. Táto spolupráca má<br />
nezáväzný, odporúčací charakter. Celoštátny<br />
územnoplánovací dokument – Koncepcia<br />
územného <strong>rozvoj</strong>a Slovenska 2001 zohľadňuje<br />
základné ciele európskeho dokumentu.<br />
Súčasný stavebný zákon je v súlade s právom<br />
Európskej únie.<br />
V súvislosti so zabezpečením územného<br />
<strong>rozvoj</strong>a regiónov zákon ukladá<br />
obciam, ktoré majú nad dvetisíc obyvateľov,<br />
do konca tohto mesiaca mať<br />
pripravené vlastné územné plány. Aká<br />
je realita?<br />
Podľa poslednej aktualizácie stavu územnoplánovacej<br />
dokumentácie z decembra<br />
minulého roka vyplýva, že z celkového počtu<br />
2920 obcí (z toho 138 miest) je 389 obcí<br />
s počtom obyvateľov nad 2000 a z nich má<br />
schválený územný plán 73 percent obcí, t.j.<br />
286 obcí z toho 110 miest. Rozpracovaný<br />
územný plán má 14 percent obcí, t. j. 55 obcí,<br />
z toho 9 miest.<br />
Naše hlavné mesto síce má svojho šéfzáhradníka,<br />
ale kreslo hlavného architekta<br />
je stále prázdne. Nemyslíte si, že<br />
aj tento fakt je brzdou pri zrode nového<br />
územného plánu Bratislavy, ktorý by<br />
nanovo definoval napríklad aj charak-<br />
ter pamiatkového územia? Neboli by<br />
žiaduce podobné opatrenia aj v iných,<br />
historických mestách Slovenska?<br />
Bratislava obstaráva nový územný plán už<br />
deviaty rok. Podľa môjho názoru naše hlavné<br />
mesto má dostatočné odborné kapacity svojej<br />
administratívy, aby zvládlo náročné obstarávanie<br />
územného plánu v kratšom období<br />
Firma CLEARWATER, s.r.o.<br />
sa zaoberá dodávkou upravenej<br />
pitnej vody a je pripravená<br />
pomôcť vám riešiť<br />
pitný režim.<br />
Prečo ponúkame našu vodu?<br />
V krajinách západnej Európy, v súčasnosti<br />
už aj u nás, sa stupňuje dopyt po<br />
zdravých potravinách a najnovšie aj<br />
dopyt po zdravej vode. Bežne dostupná<br />
pitná voda v dnešnej dobe nespĺňa<br />
zdravotné odporúčania na zvýšený<br />
denný prísun pitnej vody.<br />
Upravená voda Clearwater je výsledkom<br />
najmodernejšej filtračnej technológie<br />
na svetovom trhu. Z pitnej vody<br />
sa odstráni chlór a procesom filtrácie<br />
osmotickým filtrom sa odstránia<br />
z vody všetky nečistoty, nežiaduce<br />
chemikálie, ťažké kovy a ostatné<br />
zdraviu škodlivé látky. Prečistená<br />
voda je slabomineralizovaná, obsahuje<br />
potrebné minerály vápnik, horčík<br />
a draslík a môže sa konzumovať v neobmedzenom<br />
množstve.<br />
Prečo piť vodu Clearwater? Na to je<br />
niekoľko dôvodov:<br />
1. voda, ktorá rieši pitný režim naraz vo<br />
dvoch smeroch:<br />
a) zdravá - čistá pitná voda – voda<br />
zdokonalená pre život,<br />
b) voda obohatená o minerály (vápnik,<br />
horčík, draslík) v optimálnom<br />
pomere,<br />
2. voda na priamu konzumáciu a dennodenné<br />
použitie,<br />
3. voda s neutrálnou chuťou, vhodná aj<br />
na prípravu kávy, čaju, instantných<br />
polievok, riedenie ovocných štiav<br />
4. voda, dodaná so zariadením s možnosťou<br />
sýtenia oxidom uhličitým vo<br />
dvoch koncentráciách,<br />
5. voda lepšie skladovateľná, s prínosom<br />
v znížení počtu použitých<br />
plastových fliaš,<br />
a obsadenie funkcie hlavného architekta by<br />
tento proces mohlo urýchliť. Dôležité však<br />
je, aby hlavný architekt mal pre výkon svojej<br />
funkcie aj zodpovedajúce kompetencie. Zásady<br />
ochrany pamiatkového územia sa stanovujú<br />
postupmi podľa zákona o ochrane pamiatkového<br />
fondu a premietajú sa do územného<br />
plánu v procese jeho spracovania.<br />
Aké sú priority v pôsobnosti oddelenia<br />
pre najbližšie obdobie?<br />
Pripravujeme novú právnu úpravu územného<br />
plánovania v súvislosti s prípravou nových<br />
zákonov o územnom plánovaní, stavebnom<br />
poriadku a vyvlastnení. Na rokovanie vlády<br />
SR spracúvame správu o stave Koncepcie<br />
„Návrhom zákona sa sleduje zámer racionalizovať proces a znížiť<br />
administratívnu náročnosť povoľovania výstavby. Cieľom navrhovaných<br />
zmien je odstrániť alebo minimalizovať administratívne procedúry,<br />
ktoré by mohli neprimerane predlžovať výstavbu.“<br />
územného <strong>rozvoj</strong>a Slovenska 2001. V súčinnosti<br />
s Výborom pre ľudské sídla EHK OSN<br />
zabezpečujeme prípravu konferencie, zameranú<br />
na prepojenie výskumu a riadenia v oblasti<br />
urbanizmu a územného <strong>rozvoj</strong>a, ktorá sa<br />
uskutoční na budúci rok v Bratislave. Pokračujeme<br />
v dvojstrannej spolupráci so susednými<br />
štátmi a s Francúzskom. �<br />
6. voda, ktorú dodáme priamo k Vám!<br />
Ako možno získať našu vodu?<br />
Keďže nám ide o maximálnu spokojnosť<br />
klienta a o to, aby mal dostatok<br />
informácií na správne rozhodnutie,<br />
ponúkame najprv 14-dňové bezplatné<br />
testovanie.<br />
Sme schopní dodať Vám bezplatne<br />
dve 19 l fľaše upravenej vody a tiež<br />
automat na studenú a teplú vodu.<br />
V ponuke máme aj automat na sýtenie<br />
CW vody oxidom uhličitým v dvoch<br />
koncentráciách. Počas 14 dní máte<br />
takto možnosť bezplatne testovať chuť<br />
a kvalitu zdraviu prospešnej vody.<br />
Prajeme vám pekný deň a nezabudnite:<br />
„Nie je voda ako voda!“<br />
CLEARWATER, s.r.o., Galvaniho 10, 823 64 Bratislava<br />
Tel.: 02/ 4342 1949, 0915 731 214, 0910 980 617, e-mail: info@clearwater.sk<br />
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
STAV BÝVANIA V CENTRE POZORNOSTI ŠTÁTU<br />
Bytový fond Slovenska nepríjemne poznačilo obdobie socializmu a postupne sa ocitá vo vážnej kríze, ktorú sa Vláda<br />
SR rozhodla riešiť. Ako, odpovedá riaditeľka Odboru bytovej politiky Ministerstva výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a<br />
Slovenskej republiky Ing. arch. Elena Szolgayová publicistke Márii Šišulákovej.<br />
Problematikou bytovej politiky sa vláda<br />
zaoberala už viackrát. Na rokovanie<br />
v lete tohto roku chystáte dva nové materiály.<br />
Čomu sa venujú?<br />
Na schválenie sa pripravuje rámcový<br />
dokument Koncepcia štátnej bytovej politiky<br />
do roku 2010, ktorý v súčasnosti prechádza<br />
medzirezortným pripomienkovým konaním.<br />
Vyjadruje komplexné zámery pre sféru <strong>rozvoj</strong>a<br />
bývania a nástroje na ich dosiahnutie<br />
v období 5 rokov. Návrh koncepcie vychádza<br />
zo základných medzinárodných dokumentov<br />
a nadväzuje na koncepcie štátnej bytovej<br />
politiky tvorené od roku 1994, ktoré vláda<br />
SR schválila v predchádzajúcom období.<br />
Dokument má 7 základných kapitol: na vymedzenie<br />
pôsobností v oblasti <strong>rozvoj</strong>a bývania,<br />
podmienky <strong>rozvoj</strong>a bývania, hospodárenie<br />
s bytovým fondom, situáciu s pozemkami<br />
a technickou infraštruktúrou, zaoberá sa<br />
požiadavkami na sociálnu politiku v bývaní<br />
a bývaním marginalizovaných skupín, vytváraním<br />
vhodných nástrojov podpory <strong>rozvoj</strong>a<br />
bývania a problematikou bývania v súvislosti<br />
s členstvom SR v EÚ.<br />
Vypracovali sme aj materiál Analýza stavu<br />
a potreby finančných zdrojov na obnovu bytového<br />
fondu v rokoch 2007 – 2013. Týka sa<br />
situácie v bytových domoch, predovšetkým panelových.<br />
Nevenuje sa problematike rodinných<br />
domov. Konštatuje, že komplexnú obnovu je<br />
potrebné uskutočniť na celom bytovom fonde<br />
postavenom do roku 1983, čiže na vyše 600<br />
tisíc bytoch a cyklickú údržbu a opravu na 175<br />
tisíc bytoch, čiže spolu vyše 775 tisíc bytoch,<br />
pričom celkové náklady na ich údržbu, opravu<br />
a obnovu sú vyčíslené na 396 mld. Sk. Priemerné<br />
náklady vychádzajú okolo 580 tisíc Sk/byt.<br />
Známy je nedostatok najmä malometrážnych<br />
bytov. Pamätá sa aj tu na konkrétne<br />
riešenie?<br />
Podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov,<br />
ktoré sa uskutočnilo v máji 2001, bolo vtedy<br />
123 396 jednoizbových bytov a 327 605<br />
dvojizbových bytov. Spolu ich bolo 27,1%<br />
z celkového trvalo obývaného bytového<br />
fondu. Veľkostné zloženie bytového fondu<br />
nie celkom zodpovedalo veľkostnej skladbe<br />
domácností. Regulovanie tohto problému je<br />
však predovšetkým v pôsobnosti obcí, ktoré<br />
zabezpečujú výstavbu nových nájomných bytov<br />
so zreteľom na konkrétne potreby svojich<br />
obyvateľov. Ministerstvo, v snahe prispôsobiť<br />
veľkostnú skladbu novostavaných bytov potrebám<br />
domácností, poskytuje v rámci Programu<br />
<strong>rozvoj</strong>a bývania na obstaranie nájomných<br />
bytov dotácie len do presne stanovenej<br />
výšky podlahovej plochy bytu. Pod<br />
týmto vplyvom podiel malometrážnych<br />
jednoizbových a dvojizbových<br />
bytov postavených v rokoch 2002<br />
20<br />
Foto: M. Košírer<br />
až 2004 tvoril až 60,7% zo všetkých nových<br />
bytov postavených obcami.<br />
Týmto sme sa dotkli tiež kvantitatívneho<br />
stavu bytového fondu. Môžete doplniť<br />
aký je?<br />
Ako preukázali výsledky sčítania v roku<br />
2001, bytový fond SR tvorilo 1 884 846 bytov,<br />
z čoho bolo 1 665 536 trvalo obývaných.<br />
Takmer 12% bytov teda nebolo trvalo obývaných.<br />
Byty v rodinných domoch tvorili 49%<br />
z celkového trvalo obývaného bytového fondu.<br />
Trvalo obývaný bytový fond za 10 rokov<br />
od roku 1991 narástol takmer o 3%.<br />
Základným kvantitatívnym ukazovateľom,<br />
ktorý charakterizuje vybavenosť obyvateľstva<br />
bytmi, je počet bytov na tisíc obyvateľov. K dátumu<br />
sčítania pripadalo na 1000 obyvateľov<br />
celkom 350 bytov, resp. 310 trvalo obývaných.<br />
V minulých rokoch drvivá väčšina ľudí<br />
odkúpila nájomné byty do osobného<br />
vlastníctva, ale vlastnícke vzťahy k bytovému<br />
fondu nie sú ideálne, podobne<br />
ako vzťahy medzi vlastníkmi, užívateľmi<br />
a správcami.<br />
V priebehu 90. rokov sa vo viacerých etapách<br />
transformovalo vlastníctvo bytového fondu.<br />
Vplyvom reštitúcie, privatizácie a transformácie<br />
bytových družstiev nastala výrazná zmena<br />
vo vlastníckej štruktúre bytového fondu, čo<br />
dokumentoval podiel bytov v súkromnom vlastníctve<br />
na celom bytovom fonde. V roku 1991<br />
dosahoval cca 50%, v roku 2001 už cca 73%.<br />
Na základe zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve<br />
bytov a nebytových priestorov, ktorý<br />
umožnil nájomníkom obecných nájomných bytov<br />
získať nimi obývaný byt do vlastníctva, ešte<br />
stále prebieha proces prevodu vlastníctva na<br />
pôvodných nájomníkov. Citovaný zákon upravuje<br />
nielen spôsob a podmienky nadobudnutia<br />
vlastníctva bytov v bytovom dome, ale aj práva<br />
a podmienky vlastníkov týchto bytových domov<br />
a bytov a ich vzájomné vzťahy. Zákon prešiel<br />
od svojho vzniku viacerými zmenami, ktorými<br />
aktuálne reagoval na situáciu v oblasti bývania<br />
tak, aby vytváral vhodné podmienky pre<br />
hospodárenie s bytovým fondom a stanovoval<br />
jasné pravidlá pre vlastníkov bytov a správcov<br />
bytových domov a ich práva a povinnosti.<br />
Súčasné problémy sa týkajú najmä zabezpečovania<br />
potrebných opráv a obnovy bytových<br />
domov a súvisia najmä so špecifikovaním povinností<br />
a jasnou úpravou vzťahov vlastníkov<br />
a správcov bytových domov.<br />
Aktuálna je tiež otázka regulácie nájomného<br />
a poplatkov spojených s bývaním.<br />
Ako a dokedy?<br />
Je rozdiel medzi nájomným, ktoré prešlo<br />
procesom liberalizácie, platbami do fondu<br />
prevádzky, údržby a opráv a poplatkami spojenými<br />
s bývaním. Nájomné sa týka nájomného<br />
sektora, obecných nájomných bytov a bytov<br />
v reštituovaných objektoch, kde zostali pôvodní<br />
nájomníci. V súlade s Koncepciou štátnej<br />
bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do<br />
roku 2010 prebiehala od roku 2000 postupná<br />
deregulácia nájomného za tieto byty. Jej základným<br />
cieľom bolo nespôsobovať vlastníkom<br />
bytov ekonomické straty z dôvodu cenovej regulácie<br />
nájmu bytu a zabezpečiť im potrebné<br />
prostriedky na pokrytie nákladov spojených so<br />
správou, prevádzkou a údržbou nájomného<br />
bytového fondu. Pre budúce obdobie NR SR<br />
vo februári 2005 rozhodla o ukončení cenovej<br />
regulácie pri nájme bytov s účinnosťou od 1.<br />
júla 2007. Podobnou platbou je tvorba fondu<br />
prevádzky, údržby a opráv v privatizovanom<br />
bytovom fonde s rovnakou úlohou – zabezpečiť<br />
prostriedky na potrebnú údržbu a opravy<br />
spoločných častí bytových domov.<br />
Tretiu položku predstavujú platby za služby<br />
spojené s bývaním. Aj tu prebieha už niekoľko<br />
rokov v jednotlivých postupových krokoch zvyšovanie<br />
nákladov, ktorého cieľom je dosiahnuť<br />
ceny zodpovedajúce skutočným nákladom.<br />
V roku 2001 vznikol Úrad pre reguláciu<br />
sieťových odvetví, ktorého poslaním je štátna<br />
regulácia v sieťových odvetviach. Tým sa rozumie<br />
výroba, výkup, tranzit a rozvod elektriny,<br />
plynu, tepla, výroba a dodávka pitnej vody<br />
a odvedenie a čistenie odpadovej vody.<br />
Aké má štát ekonomické a podporné<br />
mechanizmy pre <strong>rozvoj</strong> bývania?<br />
V pôsobnosti MVRR SR je to Štátny fond<br />
<strong>rozvoj</strong>a bývania a program <strong>rozvoj</strong>a bývania.<br />
Podrobnosti o ŠFRB, ako aj dotačných<br />
programoch možno nájsť na našej stránke<br />
www.build.gov.sk. �
Sika Slovensko, spol. s r.o.<br />
Rozvoj výstavby na Slovensku, budovanie konštrukcií regionálneho, celoslovenského aj európskeho významu,<br />
vstup zahraničných investorov a v neposlednom rade aj výrazne lepšia možnosť spoznávania nových technológií<br />
je výzvou pre všetkých, ktorí sa v oblasti stavebníctva pohybujú.<br />
Sika Slovensko, spol. s r.o. ako dcérska<br />
spoločnosť švajčiarskeho koncernu SIKA<br />
sa už od jej etablovania na slovenskom<br />
stavebnom trhu v roku 1993 spolupodieľa<br />
na tomto <strong>rozvoj</strong>i. Širokou paletou<br />
materiálov stavebnej chémie a odborne<br />
zdatným technickým poradenstvom sa<br />
stala partnerom pre odborníkov – projektantov,<br />
investorov, stavebné firmy,<br />
technické univerzity.<br />
Z najvýznamnejších projektov, na ktorých<br />
boli v uplynulom období použité materiály<br />
Sika, by sme radi spomenuli automobilky<br />
VW Bratislava, VW Martin a PSA Peugeot<br />
Citroen, kde sú výrobné linky položené<br />
na podlahových systémoch Sikafloor.<br />
Obchodné reťazce TESCO, Hyperno-<br />
Sika – výrobca a dodávateľ produktov<br />
stavebnej chémie a hydroizolačných<br />
systémov na novostavby i rekonštrukcie<br />
stavieb občianskeho vybavenia,<br />
priemyselných objektov, obchodných<br />
centier a pod.<br />
Výber z ponuky produktov:<br />
• Prísady do betónov a do mált<br />
• Malty sa opravu betónových konštrukcií<br />
• Podlahové nátery a povlaky na rôzne<br />
zaťaženie<br />
• Tesniace tmely a lepidlá<br />
• Ochranné nátery na betón a oceľ<br />
• Systém na dodatočné zosilňovanie<br />
konštrukcií<br />
• Hydroizolačné fólie na strechy i spodnú<br />
stavbu<br />
• Špeciálne systémy<br />
O výbere najvhodnejších materiálov<br />
sa poraďte s pracovníkmi technických<br />
kancelárií<br />
Sika Slovensko, spol. s r.o.<br />
Sídlo firmy a Technická kancelária Bratislava:<br />
Rybničná 38/e, 831 07 Bratislava<br />
Tel.: 02 / 49 20 04 41 – 42<br />
Fax: 02 / 49 20 04 44<br />
va, Baumax, mnohé významné výrobné<br />
závody sú na druhej strane zastrešené<br />
hydroizolačnými fóliami Sika-Trocal. Toto<br />
symbolické porovnanie ponuky materiálov<br />
od spodnej stavby až po jej zastrešenie<br />
sa netýka iba podobných výrobných<br />
a obchodných prevádzok, ale aj mnohých<br />
občianskych budov, polyfunkčných<br />
objektov, historických stavieb.<br />
Z projektov, ktoré momentálne pútajú<br />
pozornosť nielen odbornej verejnosti Sika<br />
Slovensko participuje na dodávke materiálov<br />
pre Most Apollo, preložku železničnej<br />
trate pri Šenkviciach, diaľnicu D1,<br />
či už v Bratislave alebo v úseku Ladce<br />
– Sverepec, priemyselné parky po celom<br />
území Slovenska.<br />
Technická kancelária Žilina:<br />
Závodská cesta 10, 012 36 Žilina<br />
Tel + Fax: 041 / 7233 516<br />
Vstupom Slovenska do Európskej únie<br />
sa zaujímame aj o problémy slovenských<br />
výrobcov, ktorí svoje prevádzky musia prispôsobovať<br />
európskym normám. Kvalita<br />
našich technických riešení tým participuje<br />
na lepšej možnosti uplatnenia ich<br />
kvalitných výrobkov na európskom trhu.<br />
Sika Slovensko chce svojou nemalou<br />
mierou prispieť k pozitívnemu vnímaniu<br />
Slovenska zahraničím. Je pre nás cťou<br />
byť spolutvorcom architektonicky, projekčne<br />
a stavebne významných konštrukcií,<br />
ponúknuť svetu okrem prírodných krás<br />
a bohatej histórie aj vysokú odbornosť.<br />
Ing. Zuzana Ždanská<br />
Sika Slovensko, spol. s r.o.<br />
Technické oddelenie<br />
Technická kancelária Košice:<br />
Mlynárska 16, 040 01 Košice<br />
Tel + Fax: 055 / 6789 147<br />
www.sika.sk
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
STAVEBNÍCTVO ZAZNAMENÁVA ROZMACH<br />
KVALITY AJ KVANTITY<br />
Po rokoch stagnácie sa slovenské stavebníctvo opäť intenzívne rozhýbava a jeho úlohou nie je len vyhovieť požiadavkám<br />
kvality, technickej normalizácie a metrológie v rezorte, ale byť konkurencieschopným odvetvím hospodárstva rámci<br />
Európskej únie Ako sa to darí zabezpečiť, sa opýtala publicistka Mária Šišuláková Ing. Aleny Ohradzanskej, poverenej<br />
zastupovaním riaditeľa odboru stavebníctva, Ministerstva výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR.<br />
Takže do akej miery je naše dnešné stavebníctvo<br />
z hľadiska <strong>rozvoj</strong>a stavebnej<br />
výroby schopné konkurovať zahraničným<br />
firmám, ktoré už krátko po novembri<br />
1989 obsadzovali slovenský trh?<br />
Bezprostredne po roku 1989 zahraničné<br />
firmy vycítili nové možnosti predovšetkým<br />
v oblasti priemyslu stavebných látok. Oblasť<br />
priamej realizácie stavebných prác bola<br />
spočiatku v pozadí ich záujmov. Postupne<br />
však dochádzalo k zmene. Politická situácia<br />
sa stabilizovala, realizovali sa ekonomické reformy,<br />
odstránili sa mnohé prekážky podnikania,<br />
vytvorili sa nové možnosti financovania.<br />
Pripraviť sa na konkurenciu, t.j. osvojiť si úlohy<br />
a postupy zabezpečujúce schopnosť konkurencie,<br />
nie je krátkodobý proces. Jeho úspech<br />
závisí od zvolenej stratégie a intenzity jej<br />
plnenia. Veľké spoločnosti sú už v súčasnosti<br />
konkurencieschopné, používanými technológiami<br />
i certifikáciou spĺňajú požiadavky domácich<br />
i zahraničných investorov a dosahujú<br />
produktivitu práce porovnateľnú s úrovňou<br />
v EÚ. Aj ich kvalita je väčšinou porovnateľná<br />
so zahraničnými firmami a dočasne, vzhľadom<br />
na súčasnú nižšiu cenu práce i cenovo<br />
výhodnejšia. Výhodou našich firiem na tuzemskom<br />
trhu je samozrejme aj dobrá znalosť<br />
domáceho prostredia a slovenských právnych<br />
noriem ako i relatívne vysoká kvalifikovanosť<br />
pracovníkov.<br />
Vo výstavbe podobne ako v iných oblastiach<br />
hrajú významnú rolu peniaze,<br />
ktoré do značnej miery pred rokmi<br />
obmedzovali rozmach stavebníctva.<br />
22<br />
Ako vyzerá súčasný stav stavebných<br />
investícií?<br />
Aj keď sa situácia postupne zlepšuje,<br />
čoho výsledkom je i rast objemu stavebnej<br />
produkcie a zamestnanosti, kapacitné možnosti<br />
tohto odvetvia nie sú úplne využité.<br />
Predpokladáme, že už v tomto roku budú<br />
do stavebníctva vo zvýšenej miere plynúť<br />
zahraničné investície, finančné prostriedky<br />
z fondov EÚ, ako aj domáce zdroje do budovania<br />
dopravnej infraštruktúry, stavieb zabezpečujúcich<br />
ochranu životného prostredia,<br />
priemyselných stavieb, občianskej a bytovej<br />
výstavby a ostatných stavieb vyrovnávajúcich<br />
regionálnu nerovnomernosť. Postupne<br />
sa zlepšuje i dostupnosť úverových zdrojov<br />
pre investorov. Okrem využitia stavebných investícií<br />
v novej výstavbe, rekonštrukciách<br />
a modernizáciách väčší dôraz bude<br />
treba klásť na obnovu existujúcich<br />
stavebných fondov. Toto všetko<br />
bude mať pozitívny vplyv na výšku<br />
Foto: M. Košírer<br />
stavebných investícií, a tým aj na ďalší <strong>rozvoj</strong><br />
stavebníctva.<br />
A s akou perspektívou počítate v najbližších<br />
piatich rokoch, teda do roka 2010?<br />
Po vstupe Slovenska do EÚ sa zvýšil záujem<br />
zahraničných investorov o našu krajinu.<br />
Predpokladáme, že v nasledujúcich rokoch<br />
vzrastie podiel zahraničných investícií hlavne<br />
do priemyselných odvetví, do malých a stredných<br />
podnikov, ktoré vytvárajú podstatnú<br />
časť hrubého domáceho produktu. Z pohľadu<br />
stavebníctva to znamená výstavbu nových<br />
výrobných závodov, priemyselných parkov,<br />
obchodných a zábavných centier a objektov<br />
rekreačných služieb. Záujem zahraničných<br />
investorov podmieňuje kvalitná dopravná<br />
infraštruktúra, v ktorej budovaní nájdu stavebné<br />
firmy už v roku 2005 široké uplatnenie<br />
a súčasne prispejú k <strong>rozvoj</strong>u regiónov. Ďalej<br />
je to oblasť environmentálnej infraštruktúry<br />
a ostatných stavieb v oblasti životného<br />
prostredia, výstavba bytov a údržba, opravy<br />
a modernizácia stavebných fondov s cieľom<br />
predĺžiť životnosť a zlepšiť ich štandard na<br />
požiadavky súčasnosti. Predpokladáme, že<br />
v najbližších 5-6 rokoch sa zvýši stavebná<br />
produkcia v stálych cenách roka 2000 oproti<br />
roku 2004 o 20-30 %, čo v cenách bežného<br />
roka predstavuje v absolútnom vyjadrení<br />
zvýšenie o takmer 50 mld. Sk na 150 mld. Sk<br />
v roku 2010. To sa priaznivo prejaví aj v raste<br />
zamestnanosti v stavebníctve zo súčasných<br />
133 tis. na 150 tis. osôb, t. j. o 17 tis. zamestnancov.<br />
Ktoré sú nástroje pre oživenie tohto priemyselného<br />
odvetvia?<br />
Pozitívne tendencie vo vývoji ekonomiky,<br />
zavádzanie reforiem a legislatívnych zmien,<br />
vytvorili predpoklady pre zdravý ekonomický<br />
rast aj v stavebníctve. Teraz môžeme hovoriť<br />
o postupnom <strong>rozvoj</strong>i tohto odvetvia. Za<br />
dôležitý nástroj ďalšieho rastu stavebníctva<br />
považujeme zníženie daňového a odvodového<br />
zaťaženia právnických a fyzických osôb. Za<br />
predpokladu, že vývoj ekonomiky umožní znížiť<br />
daňové a odvodové povinnosti, vytvorí sa<br />
tým u investorov priestor aj pre investovanie<br />
v stavebníctve.<br />
Nie zanedbateľný je tiež export stavebných<br />
prác. Ako sa rozvíja, expandujeme<br />
ďalej na východ alebo nás predbehli<br />
šikovnejší?<br />
Po našom vstupe do EÚ sa podmienky pre<br />
slovenské stavebníctvo podstatne zmenili<br />
v prospech našich firiem, ktoré sa uchádzajú<br />
o prácu nielen v členských krajinách, ale<br />
aj v nečlenských krajinách únie. Odpadlo<br />
množstvo problémov a prekážok, jednak pri<br />
nevyhnutných administratívnych krokoch,<br />
ako vybavovanie víz, pracovných povolení,<br />
colných záležitostí, prepravy materiálov, ubytovania<br />
až po samotnú realizáciu na mieste<br />
stavby. Na zavedenie voľného pohybu pracovníkov<br />
je medzi Slovenskom a niektorými<br />
pôvodnými krajinami EÚ vyhlásené prechodné<br />
obmedzené obdobie, ktoré nesmie trvať<br />
dlhšie ako 7 rokov. Slovenské stavebné firmy<br />
aj po vstupe do EÚ naďalej potrebujú pracovné<br />
povolenia. Zavedenie prechodných<br />
obmedzení na voľný pohyb pracovných<br />
síl nie je ničím zvláštnym, boli zavedené<br />
pri rozširovaní aj voči Grécku, Španielsku<br />
a Portugalsku, ktoré boli značne skrátené,<br />
resp. úplne odstránené. Každý štát si môže<br />
samostatne určiť, či použije prechodné obdobie<br />
alebo nie. Pokiaľ ide o expandovanie<br />
na východ treba povedať, že z východných<br />
trhov nás postupne vytlačili ekonomicky silné<br />
zahraničné firmy, ktoré využili možnosti<br />
podnikania na tomto obrovskom trhu. Vďaka<br />
ekonomickej stabilite Ruska za posledné dva<br />
roky je významný nárast bytovej a občianskej<br />
výstavby. V súčasnej priemyselnej výstavbe<br />
Ruska sú široko používané zahraničné materiály<br />
a technológie. Podľa výsledkov marketingového<br />
prieskumu sú najvyhľadávanejšie<br />
európske produkty a technológie.<br />
Môžete porovnať vývoj exportu a importu<br />
stavebných kapacít a stavebných<br />
výrobkov?
Pozitívny obrat v exporte stavebných<br />
prác nastal v roku 2003, keď oproti roku<br />
2000 vzrástol objem prác v zahraničí<br />
v stálych cenách roku 2000 o takmer<br />
64 %, čo v absolútnej hodnote predstavovalo<br />
sumu 4,4 mld. Sk v bežných cenách.<br />
V roku 2004, ako aj v roku 2005 sa zásadne<br />
nemení export stavebných prác<br />
oproti roku 2003. Na vývoze stavebných<br />
prác sa zúčastnili najproduktívnejšie<br />
slovenské firmy, a to: Doprastav, a.s.<br />
Bratislava, Banské stavby, a.s. Prievidza,<br />
ZIPP, s.r.o. Bratislava, Inžinierske stavby,<br />
a.s. Košice, Váhostav, a.s. Žilina a rad<br />
ďalších firiem s nižším objemom stavebných<br />
prác. Najvyšší medziročný nárast<br />
exportu stavebných prác zaznamenali<br />
Váhostav – Tunely a špeciálne zakladania,<br />
a.s. Bratislava a Banské stavby, a.s.<br />
Prievidza. MVRR SR import stavebných<br />
prác na Slovensku nesleduje. Export<br />
a import stavebných výrobkov patrí do<br />
kompetencií MH SR.<br />
Do akej miery sa slovenské stavebníctvo<br />
dokázalo zapojiť do jednotného<br />
stavebného trhu EÚ a ako ho<br />
tam prijali?<br />
Už v roku 1994 bol<br />
Zväz stavebných podnikateľov<br />
slovenská<br />
prijatý do Európskej<br />
federácie stavebného<br />
priemyslu FIEC<br />
v Bruseli. Veľkou<br />
poctou pre slovenské<br />
stavebníctvo bolo z poverenia valného zhromaždenia<br />
Kongresu FIEC 98, ktorý sa konal<br />
v Portugalsku uskutočnenie nasledujúceho<br />
Kongresu FIEC 1999 v Bratislave. Bolo to veľké<br />
uznanie pre celé slovenské stavebníctvo,<br />
ale aj pre ZSPS, že sa Kongres uskutočnil po<br />
prvý raz od vzniku FIEC, t. j. od roku 1905 na<br />
teritóriu štátov strednej a východnej Európy.<br />
Slovenské stavebné firmy aktívne pracovali<br />
ešte pred vstupom do EÚ na nemeckom trhu,<br />
kde boli rovnako akceptované ako domáce<br />
a zo strany investorov vládla spokojnosť<br />
s prácami a kvalitou v bytovej, občianskej<br />
a inžinierskej výstavbe. Podľa doterajších<br />
poznatkov a skúsenosti sa slovenské stavebníctvo<br />
aktívne zapája do jednotného trhu EÚ<br />
a je akceptované nielen na nemeckom, ale<br />
aj holandskom, francúzskom a postupne sa<br />
začínajú slovenskí stavbári presadzovať aj na<br />
írskom, anglickom a švédskom trhu.<br />
Čo všetko sme museli okrem prijatia legislatívnych<br />
a technických noriem prijať<br />
a zmeniť v systéme práce, spolupracuje<br />
ministerstvo na týchto zmenách?<br />
Aby v EÚ bola používaná jednotná legislatíva<br />
a technické normy v oblasti stavebníctva<br />
je gestorským orgánom Stály výbor pre stavebníctvo.<br />
Vznikol pred 15 rokmi ako výbor na<br />
usmernenie pravidiel jednotného uvádzania<br />
stavebných výrobkov na trh. Vydal 14 usmernení<br />
a viac ako 70 rozhodnutí, ale zriadil aj<br />
mnohé horizontálne skupiny, tak napr. pre<br />
požiarnu ochranu, pitnú vodu, eurokódy,<br />
„Aj keď sa situácia postupne zlepšuje, čoho výsledkom je i rast objemu<br />
stavebnej produkcie a zamestnanosti, kapacitné možnosti tohto<br />
odvetvia nie sú úplne využité. Predpokladáme, že už v tomto roku<br />
budú do stavebníctva vo zvýšenej miere plynúť zahraničné investície,<br />
finančné prostriedky z fondov EÚ.“<br />
nebezpečné látky v stavebníctve a pripravuje<br />
sa ich rozšírenie na riešenie o vnútorné<br />
prostredie, technológie stavebných prác<br />
a pod. Každá pracovná skupina má zámer<br />
zjednotiť rôznorodé požiadavky na stavby<br />
v EÚ, a tým aj ovplyvniť národné stavebno-<br />
-technické požiadavky. Oblasť legislatívnych<br />
a technických noriem je pre stavebníctvo najdôležitejšia<br />
a stále otvorená. Smernice vytyčujú<br />
len regulatívne pravidlá EÚ, ale ich obsah<br />
stanovujú európske harmonizované normy<br />
a ich príprava a schvaľovanie zaostáva. Z viac<br />
ako 500 pre stavebné výrobky je v súčasnosti<br />
k dispozícii len jedna tretina, ale i k tým je<br />
ešte žiaduce formulovať národné požiadavky<br />
a ako tzv. legálne požiadavky ich notifikovať<br />
v EÚ. No a to je dlhodobá úloha. Podobná<br />
situácia je i pri preberaní európskych noriem<br />
pre navrhovanie stavebných konštrukcií tzv.<br />
eurokódov. Tieto normy musia byť v EÚ zavedené<br />
do konca roka 2010. Preto sa od našich<br />
zástupcov v pracovných skupinách Stáleho<br />
výboru pre stavebníctvo v EÚ vyžaduje veľmi<br />
aktívny prístup hlavne z hľadiska akceptovania<br />
slovenských požiadaviek pre túto oblasť.<br />
Koľko času sme mali na harmonizáciu<br />
technických predpisov v stavebníctve<br />
s predpismi EÚ napríklad v montáži<br />
elektrických rozvodov, ale aj v kominárstve?<br />
Čo sa týka harmonizácie predpisov v stavebníctve<br />
s predpismi EÚ a času na postupné<br />
zvládanie tohto procesu je potrebné spome-<br />
núť predovšetkým smernicu 89/106/EHS<br />
o stavebných výrobkoch. Túto smernicu<br />
do práva SR sme prevzali zákonom č.<br />
90/1998 Z.z. o stavebných výrobkoch,<br />
ktorý novelizujeme už druhýkrát hlavne<br />
z dôvodu zosúladenia s novými usmerneniami<br />
a rozhodnutiami EÚ pre túto<br />
oblasť. Veľmi dôležitým procesom je preberanie<br />
eurokódov – európskych noriem<br />
pre navrhovanie stavebných konštrukcií<br />
s cieľom zjednotiť pravidlá navrhovania<br />
najmä z hľadiska bezpečnosti a spoľahlivosti<br />
stavieb. Povinnosťou členských<br />
krajín je prevziať eurokódy do národnej<br />
sústavy a pripraviť Národnú prílohu, ktorá<br />
umožňuje zvoliť úroveň bezpečnosti,<br />
hľadiská trvanlivosti a hospodárnosti tzv.<br />
národne definované parametre. Smernica<br />
č. 2002/91/EHS stanovuje požiadavky<br />
v súvislosti s uplatňovaním minimálnych<br />
požiadaviek na energetickú hospodárnosť<br />
budov. K definovaniu minimálnych<br />
požiadaviek v súlade s požiadavkami EÚ<br />
bol posudzovaný súbor 57 nových, resp.<br />
novelizovaných európskych noriem.<br />
A čo bude so stavbami, ktoré tieto<br />
predpisy zatiaľ nespĺňajú a takých<br />
je veľa, mapujú sa<br />
ich počty a stav?<br />
Stavby sú vždy<br />
stavané na úrovni<br />
poznania doby vyjadrenej<br />
v technických<br />
predpisoch a normách.<br />
Pri ich obnove,<br />
čo by malo byť po 25 až 30 rokoch, sa musia<br />
dodržať už nové požiadavky a stavby musia<br />
pritom rešpektovať plošný a vybavenostný<br />
štandard súčasnosti. Smernica o energetickej<br />
hospodárnosti budov 2002/91/ES, ktorú v súčasnosti<br />
pripravujeme na prevzatie do práva<br />
SR formou zákona bude stanovovať kvalifikáciu<br />
takýchto bytových i nebytových budov cez<br />
energetické certifikáty a tie budú slúžiť pre<br />
posúdenie kvality nehnuteľnosti z hľadiska<br />
energetickej hospodárnosti. Toto je jeden<br />
z možných spôsobov mapovania stavieb,<br />
ktoré boli postavené pred účinnosťou nových<br />
technických predpisov v stavebníctve.<br />
Tým už zasahujeme aj do skúšobníctva<br />
a metrológie, pretože niekto musí dodržiavanie<br />
predpisov kontrolovať. Mali<br />
sme dostatok odborne zdatných ľudí<br />
a kontrolnej techniky?<br />
V oblasti stavebných výrobkov výkon skúšobníctva<br />
a preukazovanie zhody stavebných<br />
výrobkov zabezpečujú naše autorizované<br />
osoby a osvedčovacie miesta, ktoré sú aj notifikované<br />
v EÚ. Štátny dozor nad ich činnosťou<br />
vykonáva naše ministerstvo. Pokiaľ však ide<br />
o dozor nad uvádzaním výrobkov na trh, tento<br />
dohľad vykonáva Slovenská obchodná inšpekcia<br />
(SOI). Samozrejme, že účinnosť kontroly,<br />
odborných pracovníkov a ich vybavenie<br />
na túto činnosť je potrebné priebežne<br />
zlepšovať a rezervy v tejto oblasti si<br />
uvedomujeme. No tie sú aj v celej<br />
Európe. �<br />
23<br />
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
Úvod<br />
Považská cementáreň, a.s. Ladce sa realizáciou<br />
významných investícií stala jednou<br />
z najmodernejších cementární v stredoeurópskom<br />
regióne. Dôraz na inovácie v technickej<br />
oblasti technologických procesov a produktov<br />
jej zabezpečili viaceré prvenstvá a konkurenčné<br />
výhody. To všetko sa v posledných<br />
rokoch zúročilo v rekordných hospodárskych<br />
výsledkoch.<br />
Komerčný úspech cementu na náročných<br />
stredoeurópskych trhoch je stále viac závislý<br />
nielen od úrovne plnenia technických parametrov<br />
výrobku, ale aj od splnenia požiadaviek<br />
vyplývajúcich z hygienických predpisov.<br />
Cement s ekologickými parametrami<br />
Považská cementáreň, a.s. Ladce sa začala<br />
venovať problematike obsahu škodlivého<br />
chrómu v cementoch už v roku 1999, ako<br />
prvá cementáreň na Slovensku. Ministerstvo<br />
hospodárstva SR pripravilo na základe<br />
smernice 76/769/EHS novelizáciu vyhlášky<br />
MH SR č. 67/2002 Z.z., ktorá obmedzuje<br />
alebo zakazuje použitie alebo uvedenie na<br />
trh niektorých vybraných chemických látok<br />
a prípravkov v znení vyhlášky č. 180/2003<br />
Z.z., s dôrazom uplatňovania pre cement od<br />
17. 1. 2005. V súlade s týmto nariadením<br />
je v SR novou požiadavkou pre cementárov<br />
dodržiavanie bezpečnostného obsahu vo<br />
vode rozpustných chrómanov limit 2 ppm<br />
(2 mg CrVI na 1 kg cementu). Vyšší obsah pri<br />
priamom kontakte s pokožkou môže vyvolať<br />
precitlivelé a alergické reakcie.<br />
Výsledkom aktivity vývojových pracovníkov<br />
PCLA už v predchádzajúcich rokoch bolo<br />
vlastné v súčasnosti už patentom chránené<br />
riešenie, ktoré zabezpečilo plnenie tejto ekologickej<br />
požiadavky. Toto riešenie umožnilo produkciu<br />
nízkochrómového cementu, na trhoch<br />
ponúkaného pod značkou CHROMATMIN so<br />
stabilným chemickým a fázovým zložením,<br />
ktorý vyhovuje nielen súčasným cementárenským<br />
normám, ale aj hygienickým a ekologickým<br />
predpisom.<br />
Považská cementáreň, a.s. Ladce vyrába<br />
celú produkciu baleného cementu v kvalite<br />
CHROMATMIN. Kvalita výrobku bola ocenená<br />
Zlatou plaketou Coneco 2003.<br />
Prezídium Nadácie Slovak Gold rozhodlo<br />
o udelení certifikátu a zlatej medaily Slovak<br />
Gold výrobku z produkcie Považskej cementárne,<br />
a.s. Ladce – CHROMATMIN, portlandský<br />
cement CEM I 42,5 N a CEM II/B-S 32,5 R.<br />
Slávnostné odovzdávanie ocenení bolo<br />
28. apríla 2005 v bratislavskom hoteli<br />
Bôrik. K získaným oceneniam sa vyjadril<br />
Ing. Pavel Martauz, riaditeľ<br />
pre kvalitu a stratégiu spoločnosti.<br />
24<br />
BYŤ CEMENTÁRENSKÝM LÍDROM<br />
JE INŠPIRUJÚCE<br />
„Pre nás to znamená potvrdenie<br />
dynamiky vývoja a významu inovácií<br />
Považskej cementárne v oblasti výroby<br />
cementu. Tieto produkty okrem<br />
splnenia všetkých cementárenských<br />
kritérií zvyšujú stupeň ochrany zdravia<br />
pracovníkov na stavbách. Zároveň<br />
sú aj výzvou pre konkurenciu, pretože<br />
Považská cementáreň ich na trhu ponúka<br />
už siedmy rok.“<br />
V tomto roku rozširuje PCLA výrobu<br />
nízkochrómového cementu v základných<br />
kvalitatívnych sortimentoch CEM
I 42,5 R, CEM I 42,5 N a CEM II/B-S 32,5 R<br />
pre potreby trhu a vzhľadom na platné legislatívne<br />
zákony aj vo voľnoloženom vyhotovení.<br />
Výrobky ocenia hlavne výrobcovia suchých<br />
omietkových zmesí, murovacích cementových<br />
mált a cementových lepidiel.<br />
Novinka vo výrobnom programe<br />
Považská cementáreň, a.s. Ladce predstavila<br />
na výstave Coneco 2005 nový druh vysokopecného<br />
cementu CEM III/A 32,5 N, ktorým<br />
rozširuje výrobný program svojich kvalitných<br />
cementov a zároveň reaguje na požiadavky<br />
zákazníkov. Nový druh cementu s nízkym<br />
obsahom chrómu bude na trhu ponúkať<br />
voľnoložený aj balený (25 kg vrecia). Cement<br />
CEM III/A 32,5 N je určený pre masívne<br />
stavby, základy budov, na podkladové vrstvy<br />
vozoviek, podklady z kameniva stabilizovaného<br />
betónom. Je vhodný najmä pre betóny<br />
proti agresívnym vodám a veľkoobjemové<br />
betonáže.<br />
Stúpajúci tred výkonnosti<br />
Rast produkcie cementu podporila výstavba<br />
novej modernej mlecej linky cementu.<br />
Nová mlecia linka pozitívne ovplyvní zníženie<br />
prašnosti, vzrastie merný výkon mletia. Nominálny<br />
výkon mlynice bude 110 t/hod. cementu,<br />
čo predstavuje podstatné zvýšenie oproti<br />
predchádzajúcej linke.<br />
Významnou investíciou bola aj rekonštrukcia<br />
baliacej a paletizačnej linky. V rámci<br />
tejto rekonštrukcie bola inštalovaná moderná<br />
baliaca linka od renomovanej firmy HAVER<br />
& BOECKER, pričom výkon baličky sa oproti<br />
pôvodnej linke zvýšil o viac ako 100%. Balička<br />
vriec je 12-hubicová s plnoautomatizovanou<br />
zmenou sortimentu 25kg/50kg, s najmodernejším<br />
systémom váženia vriec. Bola inštalovaná<br />
nová odprašovacia technológia.<br />
Zmodernizovaná baliaca a paletizačná<br />
linka spĺňa v maximálnej miere predpoklady<br />
pre uspokojenie požiadaviek a potrieb našich<br />
terajších aj budúcich zákazníkov na najvyššej<br />
úrovni.<br />
V špecifickej oblasti ochrany životného<br />
prostredia je iniciatíva cementárne zameraná<br />
na oblasť likvidácie tuhých alternatívnych<br />
palív, ako sú plasty, guma, papier, textil.<br />
Nová linka na odstraňovanie týchto odpadov,<br />
ktoré by inak devastovali životné prostredie<br />
SR, bola uvedená do skúšobnej prevádzky<br />
v januári 2005.<br />
Z aktivít cementárne v Ladcoch je zrejmá<br />
dlhodobá snaha byť lídrom vo viacerých oblastiach,<br />
ktoré sa dotýkajú výroby cementu,<br />
čo sa preukazuje nielen v histórii, ale najmä<br />
v súčasnosti zmenou myslenia a firemnej<br />
kultúry. Inovácie majú strategický význam pri<br />
raste spoločnosti. Budúcnosť cementárne sa<br />
opiera o tvorivé myslenie, flexibilný prístup<br />
a nové riešenia pri uspokojovaní budúcich<br />
potrieb našich zákazníkov. �
ARCHITEKTÚRA<br />
Aké „zhody okolností“ v čase rozhodovania<br />
o budúcom povolaní spôsobili, že<br />
ste sa stali architektom? Ako sa vyvíjala<br />
vaša profesijná dráha?<br />
Asi preto, že som sa učil poznávať a páčili<br />
sa mi pekné veci vôkol mňa. Pekné látky<br />
a odevy, topánky, pekné priemyselné výrobky,<br />
pekná príroda a ľudia, pekná grafika, nábytok<br />
a interiéry, pekné domy v peknom prostredí<br />
atď. Prvé desaťročie po skončení vysokej školy<br />
(približne v rokoch 1957 – 1967) som sa zapodieval<br />
najmä stavbami základných, stredných<br />
a vysokých škôl a iných školských zariadení.<br />
V ďalšom desaťročí som projektoval a realizoval<br />
zväčša stavby pre základný a priemyselný<br />
výskum a vedu. V rokoch 1978 až 1983 som<br />
sa zapodieval najmä koncepciou integrácie<br />
školských, kultúrnych, telovýchovných a stravovacích<br />
zariadení a od spomínaného roku<br />
1983 dodnes sa venujem prevažne kultúrnym<br />
stavbám a rekonštrukcii pamiatkových<br />
objektov.<br />
Ako veľmi mladý architekt ste presadili<br />
inovatívny prístup pri návrhu školy do<br />
bratislavského Prievozu. Stavba sa stala<br />
príkladom a reprezentatívnym dielom<br />
slovenskej architektúry 60. rokov 20. storočia.<br />
Ako si spomínate na jej vznik, vplyv<br />
na neskorší vývoj a najmä, aký je váš názor<br />
na túto architektonickú tvorbu?<br />
V prievozskej škole som vtedy pre 48 rokmi<br />
v projekte uplatnil pedagogicko-didaktické,<br />
psychologické, hygienické a architektonicko-<br />
-prevádzkové princípy, aké sa u nás dovtedy<br />
nerealizovali. Napríklad učebne štvorcového<br />
tvaru s kratšou vzdialenosťou posledných radov<br />
lavíc od tabule, vybavené ľahkým nábytkom,<br />
ktorý mohli na rôzne vyučovacie úkony<br />
premiestňovať aj deti, dvojstranné osvetlenie<br />
učební na zabezpečenie rovnomernosti<br />
26<br />
osvetlenia plôch žiackych stolíkov, priečne<br />
vetranie učební nad hlavami detí. Využil som<br />
princíp skupinovej dislokácie, čím sa zabezpečila<br />
izolácia detí po podestách schodísk<br />
s cieľom znížiť kontakty medzi jednotlivými<br />
vekovými skupinami detí a zabrániť rozširovaniu<br />
vekových chorôb a chorôb dýchacích<br />
ciest. Kmeňové a špeciálne učebne boli diferencované<br />
v rozčlenenom monobloku, na<br />
„čistú“ a „nečistú“, tichú a hlučnú prevádzku<br />
a pod. Priestory školy sa zariadili novými<br />
jedno- a dvojmiestnymi farebnými stolíkmi<br />
a samostatnými stoličkami s nastaviteľnou<br />
výškou, skrinkovým nábytkom, špeciálne<br />
učebne dostali novokoncipovaný nábytok,<br />
pásové, listové a výsuvné tabule<br />
boli zelenej farby, miestnosti mali<br />
prstencové svietidlá, aby neosl-<br />
V ARCHITEKTÚRE IDE O SYMBIÓZU<br />
Slovenský spolok architektov udeľuje každý rok Cenu Emila Belluša za celoživotné dielo v oblasti architektúry. Tohtoročným<br />
laureátom sa stal Ing. arch. Marián Marcinka. Jeho azda najznámejšie dielo je základná škola v Bratislave-Prievoze<br />
(1958 – 1961), ktorá sa v čase politického „odmäku“ stala ukážkou skĺbenia architektonickej funkčnosti a nových<br />
tendencií v pedagogike. Jej význam ocenil popri iných prestížny časopis Medzinárodnej únie architektov L´architecture<br />
d´aujourd´hui v tematickom čísle o školách (máj 1963). Žiaľ, normalizačný proces 70. rokov 20. storočia tvrdo zasiahol<br />
aj do života tohto architekta… Aj o tom sa s ním zhovárala Beáta Vrzgulová.<br />
Foto: M. Nemec<br />
ňovali zrak. Maľovka interiérov zodpovedala<br />
princípom psychológie pre malé i väčšie deti.<br />
V učebniach i telocvični boli korkové podlahy<br />
zabezpečujúce nižšiu prevádzkovú hlučnosť<br />
a podobne. Celá škola bola vybavená vývojovými<br />
pomôckami domácej výroby ako aj<br />
takmer zo všetkých európskych štátov. Finančne<br />
prispeli rezorty školstva aj kultúry.<br />
Získať povolenie od investorov na projektovanie<br />
takejto tzv. atypickej školy bolo dosť<br />
ťažké a pristali až pod podmienkou, že sa<br />
„vojdem“ do finančných nákladov typovej ško-<br />
ly, ktorá sa v tej lokalite mala pôvodne postaviť.<br />
Porušil som tzv. typizačnú disciplínu, čo už<br />
dnešní ľudia – a ani architekti – nepoznajú.<br />
V šesťdesiatych až deväťdesiatych rokoch<br />
20. storočia vzniklo a realizovalo<br />
sa mnoho vašich významných projektov.<br />
Mohli by ste spomenúť niektoré z nich?<br />
Zo šesťdesiatych spomeniem malé školy<br />
v Harichovciach a Hôrke, vysokoškolské domovy<br />
v Žiline-Vlčinciach, urbanistické riešenie<br />
<strong>rozvoj</strong>a areálu výskumných ústavov SAV na<br />
Patrónke v Bratislave. V sedemdesiatych<br />
budovu správy areálu SAV (teraz Ústav na<br />
výskum srdca), ďalej Centrálne výpočtové<br />
stredisko a Ústav experimentálnej kybernetiky<br />
SAV, Štátny drevársky výskumný ústav,<br />
Výskumný ústav papiera a celulózy (všetko<br />
na Patrónke), budovu okresnej odborovej rady<br />
v Prievidzi, koželužne v Etiópii. V 80. rokoch<br />
napr. Mestské kultúrne stredisko Vysoké Tatry<br />
v Starom Smokovci (ešte nedobudované),<br />
v 90. Divadlo JGT vo Zvolene, rekonštrukciu<br />
Grassalkovichovho paláca na stále sídlo<br />
prezidenta SR, obnovu a rekonštrukciu barokovej<br />
záhrady tohto paláca… A mohol by<br />
som vymenúvať rad ďalších budov, interiérov,<br />
návrhov, projektov, štúdií, koncepcií, súťaží.<br />
V roku 1968 ste pracovali v Združení<br />
projektových ateliérov pri ZSA, ktoré<br />
v prajnom politickom ovzduší začalo<br />
výrazne ovplyvňovať architektonické<br />
smerovania na Slovensku. Normalizačný<br />
proces však tvrdo zasiahol do tvorby<br />
architektov. Na celé desaťročia akoby<br />
sa architekti vo všeobecnosti stali akousi<br />
nežiaducou súčasťou spoločnosti.<br />
Ako ste ľudsky i tvorivo prežívali toto<br />
obdobie?<br />
Vtedajší režim ma nemal príliš v láske, lebo<br />
okrem myslenia som si dovolil aj nahlas a verejne<br />
povedať to, čo si myslím. Nasledovali<br />
rôzne represie – nerád na to spomínam. Sú ľudia,<br />
ktorí si kopli do človeka, keď mohli. Nebol<br />
som však sám, i keď ma v rebríčku dôležitosti<br />
viedli na druhom mieste. No na rozdiel od spisovateľov<br />
či novinárov sme však my architekti<br />
mohli projektovať. Nie všetko, ale mohli. Asi<br />
preto, že iniciátori zla sa hrnuli po funkciách,<br />
nie po robote.<br />
Patríte k zakladajúcim členom združenia<br />
českých a slovenských výtvarníkov<br />
a architektov Blok, ktoré pôsobí aktívne<br />
aj dnes. Ako sa pozeráte na spoluprácu<br />
Slovákov a Čechov v minulosti, čo dnes<br />
prináša Blok našej architektúre a kultúre<br />
vo všeobecnosti?<br />
Blok sme založili v Prahe s kolegami<br />
Prágrom, Masákom, Rullerom, Gűpfertom<br />
a ďalším, neskôr aj v Bratislave s Kramárom,<br />
Svetkom a Šlachtom. Je výbornou profesionálnou<br />
a spoločenskou inštitúciou s odborným<br />
programom, diskusiami, výstavami, exkurziami<br />
u nás i v zahraničí. Prežil všetky zemetrasenia,<br />
vrátane nezmyselného nadávania na<br />
Čechov… Pripomínam si M. R. Štefánika,<br />
ktorý študoval v Prahe, pracoval v Paríži, na<br />
Tahiti, v Ekvádore, bol v Rusku, Anglicku… Na<br />
Mont Blancu napísal, že chce byť občanom<br />
sveta, pôsobil ako francúzsky letec a zasnúbil<br />
sa s talianskou grófkou. Po svete nechodil<br />
s valaškou ani fujarou. V Paríži nepresadzoval<br />
slovenčinu a domov sa vracal v uniforme francúzskeho<br />
generála. V časoch, keď vo svete nik<br />
o Slovensku nevedel, nás príkladne zviditeľnil…<br />
Alebo slová slávneho Kolomana Sokola:<br />
Som svetobežníkom, občanom tejto planéty.<br />
Hviezdoslav mal otca Maďara a najväčší maďarský<br />
básnik Petőfi matku Slovenku. A o tom<br />
to je – musíme sa porovnávať, poznávať, kontaktovať<br />
so susedmi – a nielen s nimi. Pretože
náš slovenský život čoraz väčšmi ovplyvňujú<br />
veci odohrávajúce sa v Európe a vo svete. Bez<br />
informácií, kontaktov, znalostí a pochopenia<br />
iných ľudí, krajín, civilizácií, kultúr, je myslenie<br />
súčasníka obmedzené a v odbornej sfére nepredstaviteľné.<br />
Z myšlienok v predchádzajúcej odpovedí<br />
vyplýva, že ste euro-optimista. Pred<br />
rokom sme sa stali členmi<br />
Európskej únie, náš parlament<br />
schválil Európsku<br />
ústavu. Ako vnímate hlasy<br />
o tom, že je to na úkor našej<br />
identity?<br />
Som rád, že som sa dožil<br />
nášho členstva v EÚ. Niektorí<br />
naši politici nám síce radosť<br />
„osladzujú“ radikálnymi požiadavkami<br />
vložiť do euroústavy<br />
text o Bohu a kresťanskej tradícii,<br />
akoby na svete neboli<br />
iné tradície… Stačí spomenúť<br />
grécku filozofiu, rímske právo,<br />
oveľa staršiu židovskú tradíciu<br />
etiky a poslušnosti k božiemu<br />
zákonu, ale aj reformačnú tradíciu<br />
vnútornej slobody, osvietenskú<br />
tradíciu slobody myslenia,<br />
tolerancie a svetského štátu, či<br />
veľmi staré pohanské tradície…<br />
Podmienky typu: ak tam nebudú<br />
naše požiadavky, nepodporíme<br />
euroústavu, neobstoja.<br />
Takmer tí istí politici sa ponosujú,<br />
že ubudne z našej suverenity.<br />
Ja však väčšiu suverenitu<br />
nepotrebujem, a vonkoncom<br />
netúžim, aby väčšou disponovali<br />
naši politici. Ba skôr naopak.<br />
Nik ma zatiaľ nepresvedčil, že<br />
naši parlamentári sú lepší ako<br />
inde, že naše právo, súdnictvo<br />
a spravodlivosť sú lepšie, že<br />
ekonomika, životná úroveň<br />
vrátane príjmov sú lepšie ako<br />
v ostatných európskych kra-<br />
jinách. Osobne sa<br />
netajím, že práve<br />
pevnejšie zväzky<br />
európskych štátov<br />
alebo vznik superštátu<br />
vidím ako riešenie<br />
v budúcnosti.<br />
Vráťme sa ešte k architektúre. Od mladosti<br />
žijete a tvoríte v Bratislave. V jej<br />
vzhľade sa v posledných rokoch veľa<br />
zmenilo. Ako vnímate tieto radikálne<br />
zmeny a čo by sa žiadalo uskutočniť,<br />
aby bolo naše hlavné mesto skutočne<br />
európskou metropolou?<br />
Skutočné európske metropoly navštevujem<br />
často. V poslednom čase ma priťahuje Berlín,<br />
je to najväčšie stavenisko na svete, realizujú<br />
sa tu projekty špičkových architektov sveta.<br />
Je sa tam čo učiť. Z istého časového odstupu<br />
pozorujem, že vo väčšine miest ide o súžitie,<br />
symbiózu ľudí rôznych jazykov, kultúr,<br />
civilizácií, o spolužitie histórie a tradície so<br />
súčasnosťou i budúcnosťou, o komplexný<br />
pohľad na plánovanie, projektovanie i realizáciu,<br />
o optimalizáciu rovnováhy meniacich<br />
sa, komplikovaných a neustále sa vyvíjajúcich<br />
spoločenských, ekonomických, kultúrnych,<br />
technických a ďalších väzieb. Voľakedy vznikali<br />
mestá z jednotlivých domov s vlastnou<br />
individualitou, no mali aj spoločné prvky<br />
– materiál, štýl atď. Vznikali ulice, viedli na ná-<br />
„Náš slovenský život čoraz väčšmi ovplyvňujú veci odohrávajúce sa<br />
v Európe a vo svete. Bez informácií, kontaktov, znalostí a pochopenia<br />
iných ľudí, krajín, civilizácií, kultúr, je myslenie súčasníka obmedzené<br />
a v odbornej sfére nepredstaviteľné.“<br />
mestie, kde bol trh, kostol alebo radnica, teda<br />
zariadenia spoločné pre všetkých obyvateľov<br />
mesta. Námestie tak dostalo vyššiu hodnotu,<br />
stalo sa symbolom.<br />
Objaviteľ kybernetiky Norbert Wiener tvrdí,<br />
že všetky spojenia možno zaradiť do jednej<br />
z dvoch kategórií: do energetického (fyzického)<br />
alebo informatívneho (nefyzického)<br />
spojenia. Podľa mňa je pre architektúru a urbanizmus<br />
dôležité nájsť spôsob navrhovať na<br />
podstate fyzickej a informatívnej štruktúry.<br />
Štruktúra si vyžaduje vzájomné vzťahy v mikro<br />
(meniteľných) a makro (dlhodobejších)<br />
štruktúrach spojených so symbolmi. To všetko<br />
vidieť oddávna v Paríži, ale napríklad aj v novospájanom<br />
Berlíne.<br />
Z tohto hľadiska sa stane Bratislave európskou<br />
metropolou, keď sa jej výstavba bude<br />
riadiť súčasnými a budúcimi modernými princípmi<br />
výstavby miest s rešpektovaním danosti<br />
genia loci. Musí to robiť skupina kvalitných<br />
odborníkov, architektov-urbanistov s plnými<br />
právomocami a tímom vysokokvalifikovaných<br />
spolupracovníkov. Bez zasahovania poslancov,<br />
investorov, bez klientelizmu a korupcie.<br />
Profesionálne.<br />
Aby som nezabudol: agentúra<br />
Mercer v Londýne sa<br />
zaoberá problematikou kvality<br />
života v mestách. Vyhodnocuje<br />
39 ukazovateľov (dostupnosť<br />
dopravy, úroveň vzdelania,<br />
politické a sociálne prostredie,<br />
rekreačné zariadenia, zdravotnícke<br />
služby, kvalitu škôl, hlučnosť,<br />
čistotu ovzdušia…). Nie je<br />
to len o vzhľade. Minulý rok sa<br />
vo svetovom rebríčku umiestnili<br />
na 1. mieste Ženeva a Zűrich,<br />
na 3. Viedeň a Vancouver, na 5.<br />
mieste Kodaň a Sydney, na 10.<br />
Mníchov a Amsterdam…, na 79.<br />
Praha, 86. Budapešť. Tá Viedeň<br />
na 3. mieste svetového rebríčka<br />
v kvalite života obyvateľov nie je<br />
až taká vzdialená od Bratislavy.<br />
Na inšpiráciu a poučenie.<br />
O architektúre sa zvykne<br />
hovoriť ako o matke umení.<br />
Vzťah spoločnosti a verejnosti<br />
k nej je však dodnes<br />
skôr macošský. Čo by mali<br />
urobiť architekti, aby sa ich<br />
odbornému názoru a dielam<br />
dostala vážnosť, aká<br />
im skutočne prináleží?<br />
O nedocenení architektúry<br />
v našej spoločnosti sa hovorí<br />
desiatky rokov. Architektúra však<br />
všade vyjadruje materiálne a duchovné<br />
sily spoločnosti. Pod materiálnymi<br />
silami myslím financie,<br />
techniku, technológiu,<br />
hmoty a výrobky na<br />
výstavbu a podobne.<br />
V duchovných ide<br />
o úroveň a kvalitu architekta<br />
a ostatných<br />
projektantov diela,<br />
kvalitu investora a užívateľa, kvalitu organizátorov<br />
a ostatných riadiacich pracovníkov,<br />
ako aj úroveň a vkus verejnosti. Je to otázka<br />
vzdelania, kultúry a kultúrnosti, vyspelosti, civilizovanosti.<br />
Preto si myslím, že problém je oveľa<br />
širší ako sa na prvá pohľad zdá, a dotýka sa<br />
celej spoločnosti. Čo majú v tomto ohľade robiť<br />
architekti? Všetci na svojom poste – či v školách<br />
a úradoch, projektových kanceláriách až po realizátorov<br />
– musia byť takí kvalitní vo svojej práci<br />
a najmä jej výsledkoch, kvalitní aj ako ľudia,<br />
aby si ich názory, výsledky práce a diela<br />
spomínanú vážnosť zaslúžili. Súčasne<br />
by to bol aj najlepší spôsob osvety,<br />
aby celá naša spoločnosť vedela, čo<br />
je to architektúra. �<br />
27<br />
ARCHITEKTÚRA
ROZVOJ BRATISLAVY<br />
Čím menej v okolí Bratislavy hranice<br />
štátov územia rozdeľujú, tým viac narastajú<br />
možnosti využitia oblastí v ich<br />
blízkosti. Čo to znamená pre Petržalku<br />
a pre naše hlavné mesto?<br />
Potenciálnym územím <strong>rozvoj</strong>a sa stáva predovšetkým<br />
Petržalka-Juh a Západ. Dokonca je<br />
spracovaná štúdia, v ktorej je overený možný<br />
<strong>rozvoj</strong> budúcej urbanizácie a pretvárania<br />
územia morfologicky prislúchajúceho k Bratislave<br />
na komplexný <strong>rozvoj</strong> mesta – jeho tzv.<br />
štvrtého kvadrantu, ako jedného organizmu<br />
bez členenia do dvoch samostatných štátov<br />
umelo vytvorenou hranicou. Prelínanie funkcií,<br />
architektúry, územného <strong>rozvoj</strong>a je možné<br />
aj cez hranice. Tieto úvahy prebiehajú v súčinnosti<br />
s predstaviteľmi rakúskych<br />
obcí Wolfsthalu, Bergu a Kittsee.<br />
Projektovanie IV. kvadrantu ráta<br />
s medzinárodnou koordináciou<br />
a spoluprácou.<br />
Výsledkom týchto myšlienok je<br />
aj štúdia o odvedení časti toku<br />
Dunaja obtokovým ramenom,<br />
začínajúcim približne oproti<br />
Karloveskému ramenu, v mieste<br />
medzi súčasnou hranicou s Rakúskom<br />
a Mostom Lafranconi.<br />
Sústava hlavného a vedľajších<br />
ramien by mala viacero funkcií.<br />
Jednou je protipovodňová<br />
ochrana mesta. Bratislava je<br />
zatiaľ mesto pri vode a nie na<br />
vode. Z histórie vieme, ako Dunaj<br />
tiekol a dodnes vidno pozo-<br />
statky bývalých ramien. V súvis-<br />
losti s južným smerom <strong>rozvoj</strong>a<br />
mesta, snahou magistrátu a mestskej časti je<br />
urbanizácia súčasných poľnohospodárskych<br />
plôch medzi Petržalkou a štátnou hranicou.<br />
Je to zatiaľ perspektívna štúdia – v súčinnosti<br />
s geológmi, vodohospodármi, ochranármi<br />
a ďalšími odborníkmi sa overujú pozitívne aj<br />
negatívne vplyvy na prírodu a na obyvateľov.<br />
Finančne je projekt ohromne náročný, sčasti<br />
ide aj po rakúskom území. Rakúska strana<br />
je projektu naklonená aj preto, že vysychá<br />
Neziderské jazero a realizácia obtokového<br />
ramena by umožnila dotovať ho vodou.<br />
Na juhu a západe Petržalky nastanú<br />
zmeny, pribudne veľa nového. Váš ateliér<br />
participuje na niektorých konkrétnych<br />
realizáciách. Aké sú to projekty<br />
a čo je pre ne typické?<br />
Veľmi dôležité je skĺbenie predstáv investorov<br />
s potrebami mesta a mestskej časti.<br />
Často prichádzame do konfliktu, pretože<br />
investor vidí iba svoje ekonomické<br />
predstavy – vie, že momentálne sú<br />
na trhu žiadané byty, tak tlačí na<br />
bytové domy, monofunkčné objek-<br />
28<br />
BRATISLAVA – MESTO NA VODE?<br />
Perspektíva <strong>rozvoj</strong>a Bratislavy už nemieri ďalej za Biskupice, či Raču, ani za Devínsku Novú Ves, ale plánuje sa so smerovaním<br />
na juh. O aktuálnych projektoch, aj o víziách do budúcnosti hovoril s autorizovaným architektom Ing. Mariánom<br />
Bajanom, hlavným inžinierom architektonického ateliéru BAJOPROJEKT redaktor Milan Moravčík.<br />
Foto: archív<br />
ty, ktoré predá. Sú to komerčne úspešné projekty,<br />
ale majú aj negatívnu stránku pre život<br />
v sídle. Hrozí, že pri realizácii satelitných častí<br />
na juhu Petržalky, napríklad v Janíkovom dvore,<br />
sa rapídne zvýši počet obyvateľov, ale nevzrastie<br />
úmerne počet pracovných príležitostí.<br />
Nastane situácia, že tu pribudne povedzme<br />
20 tisíc ľudí a budeme ich hnať tými štyrmi<br />
mostmi za prácou cez Dunaj. Ustrážiť tieto<br />
nežiaduce trendy bude jednou z hlavných<br />
úloh mestskej časti a magistrátu.<br />
Janíkov dvor, polia pri čističke, pri umelom<br />
vrchu, spravuje spoločnosť Propper Development.<br />
Vydala sa cestou spracovania územnej<br />
dokumentácie na celú plochu a zároveň<br />
sa jej podarilo dobrým projektom presadiť<br />
zmenu územného plánu v tejto lokalite, zatiaľ<br />
v Miestnom zastupiteľstve Petržalka . Teraz<br />
dokonca vypísala architektonickú súťaž už na<br />
detailnejšie riešenie lokality. Súťaž je zaujímavá<br />
aj z toho dôvodu, čo sa v Bratislave málo<br />
stáva, že prebieha v súčinnosti s Komorou<br />
architektov, dokonca sa do poroty dostali<br />
zástupcovia nielen z Komory, ale i zahraniční<br />
architekti.<br />
Ďalšie dominantné lokality sú medzi starým<br />
a prístavným mostom a lokalita nového<br />
centra Petržalky v priestore Námestia hraničiarov<br />
a Chorvátskeho ramena. Náš ateliér<br />
sa snaží parciálne napĺňať niektoré lokality<br />
investorskými zámermi, ktoré boli doteraz<br />
v schválenom územnom pláne. Napríklad<br />
sme sa venovali tri roky projektu Aquaparku.<br />
Záujemcov bolo niekoľko, všetci postupne<br />
z projektu vycúvali. Zdá sa však, že aj v tomto<br />
prípade sa dočkáme. Rokovania so zahraničným<br />
investorom – nemeckou investičnou<br />
skupinou – sú v záverečnej fáze, pred podpisom<br />
zmluvy. V tom prípade by Aquapark<br />
mohol do dvoch rokov fungovať. My sme tu<br />
pre zahraničného investora zabezpečovali<br />
projekty a inžiniering. To je náplňou práce<br />
nášho ateliéru.<br />
V Petržalke pribudnú noví obyvatelia<br />
– v prvej fáze výstavby Janíkovho dvora<br />
asi 10 tisíc – a teda nové byty na ploche,<br />
kde doteraz nebolo nič. Ako sa bude<br />
stavať?<br />
Počíta sa so satelitným sídliskom, nebude<br />
to klasická zmes bytových domov alebo jednotiek,<br />
ale väčší podiel individuálnej bytovej<br />
výstavby. Navyše, investor sľubuje aj vybavenosť<br />
vrátane obchodov, škôl a vybudovanie<br />
infraštruktúry – teda kompletný satelit so<br />
všetkými vlastným službami. Uvažuje sa tu<br />
s depom pre rýchloelektričkovú dráhu – to<br />
územie je už definované, hoci,<br />
paradoxne, ešte nie je definovaný<br />
typ rýchlej dopravy.<br />
Ako bude táto lokalita korešpondovať<br />
s aktivitami<br />
voľného času a s prírodným<br />
prostredím a ako<br />
z toho vyplývajúce kritériá<br />
ovplyvňujú vašu prácu<br />
a tvorbu?<br />
Aquapark bude odtiaľ<br />
v pešej vzdialenosti. Väzba<br />
na prírodné prostredie súvisí<br />
aj s projektom vodného<br />
ramenného systému. Ak sa<br />
schváli, uvažuje sa s vytvorením<br />
ramenného systému<br />
a výstavbou mesta prakticky<br />
na vode. Výhodou projektu je,<br />
že ide o zelenú lúku. Snahou<br />
nášho ateliéru je vyhovieť investorom, ktorých<br />
pohľad je na čisto komerčnej báze, zároveň<br />
však ustrážiť lokalitu tak, aby nepriniesla<br />
negatíva. Páči sa mi prístup mestskej časti, že<br />
tvrdo bojuje proti tzv. zahusťovačkám – keď<br />
má nejaký panelák pred sebou parkovisko,<br />
nepustí investora, aby na tom parkovisku<br />
vyrástol ďalší bytový dom.<br />
Sme projekčný ateliér. Robíme od štúdií<br />
cez územné rozhodnutie, stavebné povolenie,<br />
realizačný projekt, interiéry, návrhy, vrátane<br />
inžinierskej činnosti, ak si to investor želá.<br />
Rešpektujeme, že mestská časť presadzuje<br />
zeleň, samotní Petržalčania už hovoria, že<br />
je to zelené mesto. Každého investora presvedčujeme,<br />
aby na tento fakt reagoval vo<br />
svojom projekte. Mestská časť si to stráži<br />
– sú veľmi prísne postihy za výruby a každý<br />
investor musí počítať s tým, že bude mať aj<br />
výdavky, s ktorými nerátal, lebo zeleň treba<br />
rozvíjať, ak nie priamo na území, ktoré zastavia,<br />
tak sa mu určí iná lokalita. Investori na<br />
to už pristúpili. Treba si pozrieť erb Petržalky,<br />
v ktorom sú stromy, zeleň a zosúladiť to<br />
s praxou. �
SÚŤAŽ STAVBA ROKA<br />
Stavebníctvo sa na Slovensku v ostatných<br />
rokoch opäť úspešne oživilo. Koľko<br />
architektonicky a technicky zaujímavých<br />
stavieb sa hlási o titul Stavba roka?<br />
O najvyšší titul Stavba roka 2005 sa<br />
uchádza až 27 súťažných návrhov. Z nich sú<br />
skoro všetky zaujímavé či už z hľadiska ich<br />
architektonického, resp. stavebno-technického<br />
riešenia. Začnem napríklad kategóriou<br />
výstavby, ktorá už prinajmenej 5 rokov nebola<br />
obsadená žiadnou stavbou, a to vodohospodárskou<br />
v Trenčíne: pravobrežná čistiareň<br />
odpadových vôd. Zníži znečistenie Váhu, čím<br />
prispeje k naplneniu smerníc EÚ a legislatívy<br />
SR. Vysokou kvalitou stavebnej realizácie sa<br />
v nej prezentuje Doprastav, a.s. Stavbu 50<br />
percentami z celkových investičných nákladov<br />
financovala Európska únia z fondov ISPA.<br />
V kategórii inžinierskych stavieb súťažiacich<br />
aj o titul Inžinierska stavba roka 2005,<br />
sú to tri zaujímavé projekty s veľkým ekonomickým<br />
prínosom pre Slovensko – cestný<br />
obchvat Čadce s tunelom Horelica, tunel Branisko<br />
a diaľnica D1 Fričovce – obchvat. Na ich<br />
stavebných realizáciách sa zúčastnili dodnes<br />
úspešné slovenské stavebné firmy, napr. Inžinierske<br />
stavby Košice, a.s., Váhostav, a.s., Váhostav-SK,<br />
a.s., Vodohospodárska výstavba,<br />
š.p., Banské stavby, a.s. atď.<br />
Pravidelne sa v súťaži objavujú veľmi<br />
špecifické stavby, ktoré môžu konkurovať<br />
vyspelému svetu. Je to aj teraz tak?<br />
Podľa môjho názoru, výrok medzinárodnej<br />
odbornej poroty ešte nie je v tomto čase<br />
známy, je tu naozaj niekoľko takýchto stavieb,<br />
ktoré sú v kvalite komplexnej realizácie<br />
nadštandardné. Napríklad opäť realizovaný<br />
veľký projekt Architektonickej kancelárie<br />
Jančina (bratislavský Aupark), s architektmi<br />
J. Jančinom, I. Mazúchom, O. Grossmannom<br />
a zhotoviteľom HB Reavis Management, spol.<br />
s r.o., bratislavské Apollo – Bussines Center.<br />
Charakterizuje ho dômyselne odvážne urbanistické<br />
a architektonické riešenie stavby ako<br />
uceleného bloku v mestskej zástavbe, „mesto<br />
v meste“, s vnútornými ulicami, námestím<br />
a vybavenosťou, komplexnosť a polyfunkcia.<br />
Ďalšou nie menej zaujímavou stavbou<br />
v súťaži je Bratislava Business Center 5.<br />
Autorom architektonického riešenia a projektantom<br />
je Ing. arch. I. Kubík, hlavným<br />
zhotoviteľom združenie ZIPP Bratislava,<br />
s.r.o. a Strabag, s.r.o. Bratislava. Polyfunkčný<br />
areál poskytuje širokú škálu<br />
prenajímateľných priestorov pre<br />
administratívu, služby a obchod.<br />
30<br />
SÚŤAŽ NAJLEPŠÍCH POSÚVA<br />
ARCHITEKTÚRU VPRED<br />
Celoštátna verejná neanonymná súťaž Stavba roka, ktorú organizuje Združenie pre <strong>rozvoj</strong> slovenskej architektúry<br />
a stavebníctva – ABF Slovakia sa z roka na rok úspešne rozvíja. Pretože prihlásené súťažné návrhy sú vizitkou kvality<br />
slovenského stavebného trhu, nedá nám neinformovať príslušnú odbornú, aj širokú laickú verejnosť o tom, čo nové priniesol<br />
jej tohtoročný jedenásty ročník. A o tom sa porozprávala publicistka Mária Šišuláková s prezidentkou združenia<br />
Ing. Máriou Brichtovou.<br />
Foto: archív<br />
Zakomponovaním zelene a vodných plôch na<br />
zastropení podzemného parkingu s výmerou<br />
niekoľko tisíc m 2 humanizuje prostredie. Na<br />
príprave a zhodnotení tejto stavby sa podieľali<br />
aj zahraniční konzultanti.<br />
Nedá mi nespomenúť i štyri naozaj vysoko<br />
nadštandardné rekonštrukcie národných kultúrnych<br />
pamiatok zo 16. a 17. storočia – Rekonštrukcia<br />
objektu č. 20 (Hrad) v ÚVTOS a ÚVV<br />
Leopoldov, Väznica v Leopoldove, s autormi ar-<br />
chitektonického riešenia Ing. arch. M. Pivkom,<br />
Ing. arch. I. Teplanom, hlavným projektantom<br />
Stavoprojekt International, a.s., hlavným zhotoviteľom<br />
a.s. Hílek a spol. Druhou je multifunkčné<br />
kultúrne a knižničné centrum – obnova<br />
a revitalizácia historických bodov Univerzitnej<br />
knižnice v Bratislave s autormi architektonického<br />
riešenia akad. arch. Ing. arch. J. Bahnom<br />
a Ing. arch. V. Šimkovičom, hlavný zhotoviteľ je<br />
a.s. Hornex. Dve ďalšie sú súkromnými investíciami<br />
rekonštrukcií architektúry 20. storočia<br />
– bratislavský Obchodný dom Alizé, s autormi<br />
architektmi P. Mrázekom, M. Šmotlákom, I.<br />
Rakovou, hlavným projektantom s.r.o. Partner-<br />
-Projekt, hlavným zhotoviteľom a.s. Tomstav<br />
a stavebníkom TM Bratislava, s.r.o. Obchodný<br />
dom na Hurbanovom námestí č. 6 v Bratislave<br />
bol postavený v roku 1930 ako exkluzívne<br />
obchodné zariadenie firmy Baťa. Autorom<br />
objektu a hlavným architektom bol profesor<br />
Vl. Karfík jeden z našich najvýznamnejších architektov.<br />
Objekt je reprezentantom modernej<br />
európskej architektúry tridsiatych rokov 20.<br />
storočia. Úlohou architektov bolo vytvoriť ex-<br />
kluzívne prenajímateľné obchodné priestory,<br />
pre obchodníkov s exkluzívnym sortimentom<br />
najmä v komoditách odevy, kozmetika, obuv<br />
a pod. s cieľom navrátenia jeho pôvodného exkluzívneho<br />
vzhľadu, ktorý sa v minulosti stratil.<br />
Druhou je rekonštrukcia administratívnej budovy<br />
Chirana Dental v Piešťanoch od Ing. arch.<br />
Br. Somoru, hlavného projektanta Proding<br />
Banská bystrica, s.r.o., hlavného zhotoviteľa Rekosta,<br />
s.r.o. a stavebníka Chirana Dental, s.r.o.<br />
Jej cieľom bolo vytvoriť imidžový objekt 21.<br />
storočia reprezentujúci pokrokovú výrobu tejto<br />
firmy – jemného sofistikovaného strojárstva so<br />
špičkovým priemyselným dizajnom.<br />
Zvyčajne architektonickým a stavebným<br />
súťažiam dominujú bratislavské realizácie.<br />
Opakuje sa táto situácia a čo prinášajú<br />
regióny?<br />
Je to v podstate pravda. Bratislava i naďalej<br />
zostáva najatraktívnejšou lokalitou pre<br />
domácich i zahraničných stavebníkov. Súťaží<br />
13 veľmi zaujímavých stavieb. Napríklad dve<br />
biznis-centrá, bytové či polyfunkčné budovy,<br />
veľmi zaujímavé a stavebno-technicky náročné<br />
rekonštrukcie. V tomto ročníku začína<br />
písať históriu ďalšia významná cena, a to<br />
Cena primátora hlavného mesta SR Bratislavy,<br />
ktorej zámerom je zviditeľniť zveľaďovanie<br />
a <strong>rozvoj</strong> hlavného mesta SR. A čo sa týka<br />
regiónov, v tomto ročníku sa prezentujú aj<br />
východoslovenské regióny Prešov a Košice.<br />
V Prešove je to budova obchodno-distribučného<br />
centra fy Unipharma, 1. slovenskej<br />
lekárnickej a.s., s autormi architektonického<br />
riešenia prof. Ing. arch. J. Kepplom, PhD,<br />
a doc. Ing. arch. V. Kohlmayerom, PhD, prešovským<br />
hlavným projektantom Ateliérom<br />
ARCHUS a zhotoviteľom ZIPP Bratislava,<br />
s.r.o. V Košiciach je to nový terminál Letiska<br />
Košice s autorom architektonického riešenia<br />
Ing. arch. J. Mihalovom, hlavným projektantom<br />
Stavoprojekt Prešov, a.s. a zhotoviteľom<br />
Bardejovské pozemné stavby, a.s. S týmto<br />
letiskom sa počíta ako s druhým hlavným letiskom<br />
pre civilnú leteckú dopravu vzhľadom<br />
na jeho osobitné postavenie v rámci územia<br />
Slovenska a prihraničných oblastí Maďarska,<br />
Poľska a Ukrajiny.<br />
Záhorie sa v súťaži prezentuje hneď dvoma<br />
verejnými investíciami, a to vydarenými<br />
novostavbami Základnou školou Malacky<br />
od architektov J. Peterku, J. Plencnerovej,<br />
a L. Simonyiovej, ako aj najväčším podnikateľským<br />
inkubátorom na Slovensku od<br />
architektov a projektantov M. Duchoňa a Z.<br />
Duchoňovej. �
NÁŠ ÚSPECH SA NEZAČÍNA<br />
A NEKONČÍ PREDAJOM<br />
Moderné automatické zariadenia na ovládanie vody, ktoré vyvíja a vyrába firma SENZOR, spájajú progresívny a ekonomický<br />
optoelektronický princíp činnosti s eleganciou a komfortom a ich užívateľom ponúkajú mnoho výhod. Snímačovou<br />
technikou a automatizáciou montážnych technológií sa spoločnosť intenzívne zaoberá už od roku 1982. Vďaka dôraznej<br />
snahe o udržanie vysokej kvality a prístupnými cenovými reláciami nachádzajú jej výrobky uplatnenie v čoraz širších<br />
oblastiach použitia. Firma s 85 pracovníkmi má dve samostatné divízie. Náplňou činnosti divízie montáže je projekcia,<br />
výroba a dodávky automatizovaných montážnych systémov a jednoúčelových strojov v oblasti montážnych technológií,<br />
v súčasnosti pre automobilový priemysel. Divízia snímačov sa zaoberá vývojom, výrobou a dodávkou automatických<br />
sanitárnych snímačov v oblastiach, akými sú zdravotníctvo, cestovný ruch, potravinársky priemysel, verejné sociálne<br />
zariadenia, športové zariadenia, kúpele, hotely, kúpaliská, plavárne, sauny a mnohé iné. Rozhovor s obchodným riaditeľom<br />
firmy SENZOR, s.r.o. v Košiciach Ing. Štefanom Šmajdom pripravila Marta Szattlerová.<br />
Vďaka širokému záujmu užívateľov vašich<br />
výrobkov sa nosným programom<br />
stala výroba automatických zariadení na<br />
ovládanie vody. Dnes ste v situácii, keď<br />
váš výrobný program poskytuje možnosti<br />
riešenia akéhokoľvek zadania. Čo všetko<br />
zahrnuje výrobné zázemie na poskytovanie<br />
týchto služieb?<br />
Divízia snímače disponuje vlastnými vývojovými<br />
kapacitami v časti elektrickej i strojnej,<br />
má vlastné technologické zázemie, elektronické<br />
výrobné technológie, kooperuje s výrobnými kapacitami<br />
divízie montáže vo výrobe mechaniky<br />
a samozrejme, s celým radom osvedčených<br />
subdodávateľských firiem z iných oblastí, napríklad<br />
z výroby plastov, zlievarenskej technológie<br />
a pod. Náš výrobný proces sa vyznačuje<br />
stopercentnou výstupnou kontrolou. Pokiaľ ide<br />
o technické vlastnosti výrobkov, tu nás zaujíma<br />
prepracovanie každého detailu, pretože v konečnom<br />
efekte výrobku to môže byť rozhodujúce.<br />
Pre zákazníkov sú najdôležitejšie úžitkové<br />
vlastnosti výrobku, ktorý budú používať.<br />
Najväčší dôraz asi kladú na úsporu vody,<br />
ale vy im ponúkate oveľa viac výhod,<br />
ktoré môžu rozhodovať pri výbere vašich<br />
zariadení.<br />
Výrobky spoločnosti SENZOR spĺňajú celý rad<br />
výhodných hľadísk pre užívateľa. Rozhodujúcim<br />
je naozaj úspora vody a hygiena prostredia.<br />
Keďže ich hlavné použitie je vo verejných či poloverejných<br />
zariadeniach, vzhľadom na frekvenciu<br />
ich používania sa ekonomický prínos znásobuje.<br />
Doba návratnosti závisí od druhu zariadenia<br />
a od frekvencie používania a pohybuje sa od<br />
jedného do troch rokov. No my ponúkame ďalšie<br />
výhody: automatický princíp činnosti, dlhú<br />
životnosť, bezpečnosť prevádzky, odolnosť proti<br />
násilnému poškodeniu, montáž a údržbu.<br />
S tým úzko súvisí spôsob a filozofia predaja.<br />
Málokto by asi očakával takú detailne<br />
prepracovanú metodiku, akú má vaša<br />
firma. Čo je teda obsahom vety, ktorú ste<br />
zdôraznili v úvode nášho rozhovoru, že váš<br />
úspech sa nezačína a nekončí predajom?<br />
My totiž nepredávame len výrobky, ale<br />
kompletné služby. Tie sa začínajú už prácou<br />
s projektantmi, veľkoobchodom a inštalačnými<br />
firmami. Prvým krokom je poradenstvo, potom<br />
Foto: E. Szattler, ml.<br />
optimalizácia výberu zariadení prípadne ich<br />
prispôsobenie špeciálnym požiadavkám, ktoré<br />
sú pripravované do rôznych projektov a po<br />
realizácii predaja nasleduje inštalácia, servis<br />
a údržba týchto zariadení. Preto zdôrazňujeme,<br />
že náš úspech sa nezačína a nekončí predajom.<br />
To nás odlišuje od mnohých iných dodávateľov<br />
v tejto oblasti. Veľmi dobre si uvedomujeme, že<br />
spokojnosť zákazníka je možné dosiahnuť len<br />
uspokojením jeho očakávaní. Preto sú našimi<br />
ďalšími prioritami vývoj a inovácia výrobkov<br />
podľa požiadaviek zákazníkov, flexibilita vo vývoji<br />
a výrobe, promptné dodávky do skladov.<br />
V poslednom období sa vám podarilo<br />
spojiť hygienu prostredia s ekologickými<br />
parametrami, čo je ďalšie <strong>plus</strong> predovšetkým<br />
pre zahraničných zákazníkov.<br />
Šetrenie vody a energie sa v tomto prípade<br />
navzájom doplňuje s hygienou prostredia. Hygiena<br />
prostredia neznamená iba bezkontaktné<br />
zapnutie a vypnutie vody, ale aj optimálne nastavenie<br />
jej prietoku a množstva, obmedzenie<br />
tvorby legionell baktérií v odstátej vode alebo<br />
ochranu sifónov pred vysušovaním.<br />
V súčasnosti dodávame aj výrobky použiteľné<br />
v systémoch EIB (European Installation Bus),<br />
ktoré v rámci manažmentu budov ponúkajú<br />
ďalšie možnosti v projektovaní sanitárnych zariadení<br />
a ich optimálnom využití.<br />
Spomínali ste úspešnú kooperáciu vašej<br />
firmy vo výrobe, ale rovnako to platí v realizácii<br />
predaja a marketingu nielen doma,<br />
ale aj v zahraničí.<br />
Na Slovensku pôsobíme priamo a prostredníctvom<br />
firmy Aqua Senzor. Príkladom úspešnej<br />
spolupráce sú aj firmy Senzor Bohemia v Českej<br />
republike, Senzor Hungaria v Maďarsku, Senzor<br />
Polska v Poľskej republike. Troch silných partnerov<br />
máme v Nemecku, prostredníctvom ktorých<br />
dodávame naše výrobky do Slovinska, Chorvátska,<br />
Holandska. V Rakúsku spolupracujeme<br />
s dvoma partnermi. Takmer 70 percent snímačovej<br />
techniky predávame na export.<br />
Z toho teda logicky vyplýva, že vstup<br />
Slovenska do Európskej únie vás našiel<br />
pripravených, pretože európsky trh dobre<br />
poznáte.<br />
Naše výrobky dodávame na európsky trh<br />
vyše 15 rokov a môžem povedať, že sme<br />
zvládli všetky nástrahy, od colnej bariéry až<br />
po náročné komplexné požiadavky kvality.<br />
Naučili sme sa počúvať požiadavky našich<br />
zákazníkov a analyzovať ich problémy. Sme si<br />
vedomí našej pružnosti vo vývoji a výrobe, čo<br />
zahraničný zákazník vie oceniť. Naša cenová<br />
konkurencieschopnosť je vzhľadom na nižšiu<br />
cenu pracovnej sily na Slovensku prirodzená<br />
a očakávaná. Vstup do EÚ nám umožnil ľahšiu<br />
a efektívnejšiu prácu v širšom regióne.<br />
Každý rok prichádzate s novinkami. Čo<br />
aktuálne pripravil SENZOR na tento rok?<br />
Prezentácia našich noviniek sa začala prostredníctvom<br />
našich partnerov na výstavách ISH<br />
Frankfurt nad Mohanom, CONECO Bratislava,<br />
SHK Brno a Hungarotherm Budapešť na jar tohto<br />
roku. Predstavili sme tam nový rad automatických<br />
senzorových umývadlových batérií WBS 2.2<br />
EURORA, ktorý v novom šate prináša osvedčené,<br />
ale aj úplne nové parametre, a rozšírenie radu<br />
optoelektronických pisoárových splachovačov<br />
APIS 5 o skupinu ECO s novými dizajnovými<br />
a inštalačnými variantmi. Tieto výrobky<br />
majú veľmi dobrý ohlas vo viacerých<br />
európskych krajinách, dúfam, že<br />
budú aj obchodne úspešné. �<br />
31
Čo vás podnietilo k založeniu rodinnej<br />
firmy?<br />
Vyrastali sme štyria bratia v kamenárskej<br />
dielni nášho otca, ktorý pôsobil v Bratislave<br />
od roku 1935. Viac-menej mali sme to v krvi<br />
a nemuseli sme sa takmer nič učiť, ovládali<br />
sme remeslo už od detstva. Po zmene politických<br />
pomerov nastala mimoriadne priaznivá<br />
situácia, nastal kamenársky boom. V Bratislave<br />
sme realizovali 17 bánk. A po rozdelení<br />
republiky nakoniec aj Národnú banku Slovenska<br />
– zúčastňovali sme sa jej výstavby. Bolo<br />
treba dokončievať Národné divadlo, a tak<br />
sme pracovali aj na tom. Bolo treba osadiť<br />
dlažbu v Dóme sv. Martina a my sme to<br />
uskutočnili – v kaplnke sv. Jozefa, v kaplnke<br />
Panny Márie a v sakristii. Myslím si, že máloktorý<br />
kamenár realizoval vo svojom živote tri<br />
takéto dôležité veci, ako sa to podarilo nám.<br />
Boli sme významnými účastníkmi týchto troch<br />
stavieb, pričom mnohé iné štáty majú takéto<br />
úlohy, tieto starosti, už dávno za sebou. Na<br />
Slovensku sa to začalo v roku 1993.<br />
Išlo o náročné kamenárske riešenia<br />
rozsiahlych architektonických objektov,<br />
o veľkoplošné dlažby a obklady stien.<br />
Kde ste nabrali toľkých zdatných kamenárov?<br />
Na Slovensku je dobrých kamenárov veľmi<br />
veľa. Hlavne na východe Slovenska a v okolí<br />
Krupiny a v okolí Žiliny boli vynikajúci kamenári,<br />
len nemali príležitosť. A za tejto našej<br />
éry aj dlaždič, inak kvalitný kamenár, stal sa<br />
renomovaným pracovníkom, ktorý ak pôsobil<br />
tri roky v Rakúsku a v Nemecku, tak vynikol,<br />
lebo tú kvalitu a výkony, ktoré robili my slovenskí<br />
kamenári, Nemci nepoznali. Aj počas<br />
nášho pôsobenia v Rakúsku sme sa<br />
stali dominantnou firmou. To len podčiarkuje,<br />
čo v nás vlastne driemalo.<br />
V socializme sme boli považovaní<br />
32<br />
HODNOTY<br />
KAMENÁRSKEHO REMESLA A DIELA<br />
Rozhovor s Jozefom Csögleiom venovaný tradíciám bratislavskej rodinnej firmy Csöglei-Mramor pripravil Ladislav Skrak.<br />
za outsiderov, lebo v Nemecku sa vraj robí precízne<br />
a perfektne, nuž mali sme veľký rešpekt.<br />
No, keď sme tam boli tri týždne, diktovali sme<br />
tempo aj kvalitu, a skôr nás prestávali mať radi,<br />
pretože zhasínala ich sláva. Prinieslo to aj trenice,<br />
ale nám to ohromne zdvihlo sebavedomie.<br />
V prípade spomínaných realizácií išlo<br />
o výsledky vašej niekdajšej firmy Mramor.<br />
Medzitým došlo k vášmu osamostatneniu<br />
sa. V tomto období ste sa stali<br />
doslova rodinnou firmou.<br />
Po mojom odchode z firmy Mramor som<br />
založil firmu Csöglei – Mramor, čo je vyslovene<br />
rodinný podnik. Z päťdesiatich zamestnancov<br />
tam pracuje 12 Csögleiovcov. Z hľadiska výroby<br />
je nosná drobná architektúra, najmä vývoz<br />
kuchynských liniek do Ameriky, na tri miesta:<br />
Foto: M. Nemec<br />
Denver, Florida a Filadelfia. Nikdy sa nám ani<br />
len nesnívalo, že sa našou ručnou prácou presadíme<br />
na americkom trhu. Podarilo sa však a je<br />
to jedna z našich hlavných istôt, a popri tom je<br />
to aj pomníková tvorba, pretože na Slovensku,<br />
hlavne v Bratislave, sú už dosť bohatí ľudia, ktorí<br />
si dovolia dať si urobiť náročnejšie pomníky,<br />
neraz v spolupráci s architektmi a sochármi. Dá<br />
sa tam uplatniť naše remeslo v plnej hĺbke.<br />
Zúčastnili sme sa rekonštrukcie letiska<br />
v Bratislave, ako aj rekonštrukcie letiska vo<br />
Schwechate, a to za plnej prevádzky. Môžem<br />
sa popýšiť realizáciou námestia v rakúskom<br />
Salzburgu, ale aj v Košiciach, kde sme vytvorili<br />
pešiu zónu počas štyroch mesiacov – položili<br />
sme tam, a to číslo je veľmi zaujímavé, 31<br />
tisíc štvorcových metrov kameňa, dovezeného<br />
z Talianska 700 kamiónmi. Bol to heroický<br />
výkon a pamätám si, ku dňu košického maratónu<br />
sme boli hotoví.<br />
V Slávičom údolí je náhrobok Alexandra<br />
Dubčeka spolu s bustou autora Teodora<br />
Baníka. Ako na to spomínate?<br />
Keď nás oslovil docent Teodor Baník a Pavol<br />
Dubček, syn A. Dubčeka, aby sme vytvorili<br />
pomník pre jeho otca, bola to pre nás česť.<br />
Sochár Teodor Baník bol dlhoročným priateľom<br />
A. Dubčeka a dielo, ktoré nakoniec<br />
uzrelo svetlo sveta, je hodnotovo vzácne,<br />
situované na čestnom mieste v Slávičom údolí.<br />
Realizovali sme ho z fínskeho materiálu<br />
baumorál, z kameňa hnedasto-červenkavej<br />
farby, spolu s nádhernou bustou Alexandra<br />
Dubčeka. Považujem ho za dielo skutočne<br />
vydarené.<br />
Spomínali ste devätnáste storočie, skoršiu<br />
etapu vašej rodinnej firmy.<br />
Poznám rodinnú anabázu do roku 1860,<br />
keď pracovali ako majitelia lomov, ako lomoví<br />
kamenári. Ťažili kameň v čase rozvíjajúcej<br />
sa výstavby železníc, a to znamenalo tunely,<br />
viadukty, mosty, kde sa podpery a klenba<br />
tunelov robili z kameňa. Vyrábali sa oblé<br />
kopáky, ktoré sa potom osadzovali v tuneli,<br />
klenuli sa a vznikali tak doteraz funkčné,<br />
kvalitné, krásne kamenárske architektúry<br />
a diela.<br />
Nedávno ste otvárali v Bratislave nové<br />
sídlo vašej firmy. Máte aj svoje výrobné<br />
strediská a ponukové kúpnopredajné<br />
miesta. Kde všade sa nachádzajú?<br />
Máme obchod v Banskej Bystrici a nové<br />
sídlo v Bratislave na Tomášikovej ulici, kde<br />
je náš hlavný stan. Výroba kamenárskych<br />
prvkov je v mestečku Šamorín. Má to svoje<br />
výhody, pretože v Bratislave sú ľudia trošku<br />
rozmaznaní a kamenárstvo je predsa len<br />
práca veľmi ťažká, fyzicky namáhavá. Móda<br />
sa mení, ale kameň je trvácny materiál, výtvory<br />
z kameňa poznáme aj spred štyroch tisíc<br />
rokov, sú úžasné a udivujú nás aj ako profesionálov.<br />
Nás teší, že o štyritisíc rokov možno<br />
budú obdivovať naše práce. �
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
INFORMAČNÁ SIEŤ NIELEN PRE REZORT,<br />
ALE AJ PRE ROZVOJ REGIÓNOV<br />
Ministerstvo výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR po týždne trvajúcich prípravách v týchto dňoch prekonáva vrchol<br />
zmien vlastných pracovných podmienok. Je ním sťahovanie troch pracovísk na jedno miesto, do nových priestorov<br />
Apollo Business Centra na Prievozskej ulici v Bratislave. O rôznych súvislostiach tohto procesu sa rozprávala publicistka<br />
Mária Šišuláková s Ing. Vladimírom Dziubanom, povereným zastupovaním generálneho riaditeľa Sekcie legislatívy<br />
a podporných služieb MV RR SR, Ing. Ladislavom Földessym, povereným zastupovaním riaditeľa odboru podporných<br />
činností a Mgr. Ľubomírom Gašparíkom, povereným zastupovaním vedúceho oddelenia informatiky.<br />
Na úvod vari troška netradičnú otázku.<br />
Ako spolu súvisia legislatíva a informatika,<br />
nie je to troška neprirodzené spájanie<br />
nesúrodých činností?<br />
V. Dziuban: Nie. Je pravdou, že to je nový<br />
organizačný útvar, a bol zriadený na základe<br />
výsledkov personálneho auditu, ktorý si<br />
ministerstvo dalo urobiť. Z neho vyplynuli<br />
rozličné racionalizačné zmeny, aj nová organizačná<br />
štruktúra. Všetko súvisí s procesným<br />
riadením a z nášho hľadiska došlo k spojeniu<br />
činností, ktoré ministerstvo nevyhnutne potrebuje.<br />
Takto nevyhnutne potrebuje legislatívu,<br />
výskum, informatiku, rovnako hospodársku<br />
správu, bez ktorej by nemohlo existovať. Teda<br />
je to organické spojenie.<br />
Čo je potrebné na riadenie takejto rozsiahlej<br />
a rôznorodej sekcie?<br />
V. Dziuban: Predovšetkým treba povedať,<br />
že takto to nie je len na našom ministerstve,<br />
ale na mnohých ďalších inštitúciách štátnej<br />
správy, no i vo veľkých podnikoch. Nepochybne<br />
vysokoškolské vzdelanie, ktoré človeka<br />
istým spôsobom špecializuje, je základom na<br />
využitie manažérskych schopností, a získanie<br />
zručností selektovať hlavné strategické ciele<br />
od podružných. Treba však mať aj istý cit pre<br />
prácu s ľuďmi a aj vedieť vnímať a zužitkovať<br />
skúsenosti.<br />
Rezort je v štádiu sťahovania. Neobávate<br />
sa väčších komplikácií?<br />
V. Dziuban: Budova, ktorá bola doteraz<br />
hlavným sídlom ministerstva, je už niekoľko<br />
mesiacov v rekonštrukcii a preto sa naši pracovníci<br />
permanentne sťahovali, prakticky každé<br />
tri dni sme niekoho prenášali. Zvládli sme<br />
to všetci spoločne bez akýchkoľvek vážnejších<br />
technologických problémov. Plnenie úloh to<br />
neovplyvnilo. Vyrovnávať sme sa museli len<br />
s bežnými starosťami, napríklad keď nám<br />
presekli káble.<br />
Týka sa to tiež serverov?<br />
V. Dziuban: Vydržali dokonca i vtedy, keď<br />
nám z oboch serverovní zostal vonkajší plášť<br />
budovy s oknami. Špeciálne sme ich prikryli<br />
a nemali sme starosti.<br />
Elektronika je podľa odborníkov zvlášť<br />
citlivá na špinu a prach. To ste nepocítili?<br />
V. Dziuban: Veľmi málo. Počas<br />
dvoch mesiacov sme mali azda tri<br />
reálne výpadky.<br />
34<br />
Foto: M. Nemec<br />
Vladimír Dziuban Ladislav Földessy Ľubomír Gajdošík<br />
To znamená, že naozaj máte kvalitnú<br />
techniku?<br />
V. Dziuban: Preto sme sa rozhodli kompletne<br />
presťahovať hardvérovú aj softvérovú<br />
techniku. Predtým však všetko prejde riadnou<br />
profylaktikou. To znamená, že všetky počítače<br />
budú až potom nainštalované v nových<br />
priestoroch.<br />
Teda si všetko beriete so sebou?<br />
V. Dziuban: Všetko.<br />
Ako ste technicky pripravení na plynulý<br />
prechod ministerstva?<br />
V. Dziuban: Káble v Apollo Business<br />
Centre sú o dve až tri triedy vyššie ako sme<br />
používali v budove na Špitálskej ulici. Teda už<br />
to je dôvod, aby celá sieť bola rýchlejšia. Dokúpili<br />
sme rôzne technické zariadenia, ktoré<br />
tú rýchlosť umožnia a ešte ju posunú ďalej.<br />
Dve serverovne máme prepojené optickými<br />
káblami, lebo každá je na inom poschodí kvôli<br />
bezpečnosti.<br />
Hovoríte o kvalite vlastnej doterajšej informačnej<br />
siete. Na základe čoho?<br />
Ľ. Gašparík: Ministerstvo výstavby a regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a vznikalo neskôr ako ostatné<br />
rezorty. Teda aj jeho vybavenie informačnými<br />
technológiami sa začalo budovať neskôr<br />
a postupne v priebehu 10 rokov. Preto disponujeme<br />
zariadeniami, ktoré stále zodpovedajú<br />
úrovni doby, hoci nie sú nové.<br />
Týka sa to aj bezpečnosti sieťových prepojení?<br />
Ľ. Gašparík: Jednoznačne. Naše zariadenia<br />
sú dvoj aj trojnásobne zabezpečené.<br />
Doteraz sme nezaznamenali ani jeden prípad<br />
nežiaduceho úniku informácií.<br />
Máte dlhodobú spoluprácu s dodávateľmi?<br />
Ľ. Gašparík: V zásade áno, na základe doterajších<br />
dobrých skúseností. Výberové konania<br />
však vypisujeme všade, kde túto povinnosť<br />
máme. Preto je dodávateľov viac.<br />
Spomínali ste, že sťahujete tri pracoviská.<br />
Ktoré?<br />
V. Dziuban: Okrem asi 200 pracovníkov<br />
ministerstva z doterajšieho sídla na Špitálskej<br />
sa Apollo stáva pracoviskom celej sekcie<br />
stavebníctva a bytovej politiky, ktorá bola<br />
doteraz na Lamačskej s niektorými útvarmi<br />
sekcie stratégie a <strong>rozvoj</strong>a regiónov a potom<br />
tam bolo tretie pracovisko na Dúbravskej<br />
ceste, kde sa hodnotili projekty podávané<br />
na čerpanie prostriedkov z fondov Európskej<br />
únie. Celé sťahovanie sa skončí prechodom<br />
posledného pracoviska niekedy uprostred júla.<br />
Tento proces prebieha.<br />
L. Földessy: Samozrejme, potom musíme<br />
fyzicky odovzdať doterajšie priestory ich majiteľom.<br />
Čo budete odovzdávať v oblasti informačných<br />
technológií?<br />
L. Földessy: Pasívnu časť kabeláže, ktorá<br />
je súčasťou budovy a tie zariadenia, ktoré sú<br />
klasifikované ako nadbytočný majetok a sme<br />
povinní ich dať do ponukového konania. Samozrejme,<br />
výsadné právo má na ne vlastník<br />
budovy, ktorým je Ministerstvo práce, sociálnych<br />
vecí a rodiny SR.<br />
Ľ. Gašparík: Ale do infraštruktúry v starých<br />
priestoroch sme v poslednom roku<br />
neinvestovali nič. Ak sme aj niečo kúpili,<br />
bolo to s vedomím použitia až v nových<br />
priestoroch.
No predsa, ak doterajšia kabeláž bola budovaná na 10 rokov,<br />
svoje si už odžila?<br />
L. Földessy: Kvôli tomu ani aktívnu časť počítačovej siete neberieme<br />
so sebou, pretože pasívna časť v Apolle je, ako sme už povedali, o dve<br />
až tri kategórie vyspelejšia a tej musíme prispôsobiť tiež aktívnu časť.<br />
Ten rozdiel kategórií znamená vyššie prenosové rýchlosti?<br />
L. Földessy: Áno a je to vďaka optickým káblom, ale aj metalickým.<br />
Sú také, že umožňujú niekoľko stonásobne vyššiu prenosovú<br />
rýchlosť.<br />
Ľ. Gašparík: Na porovnanie, v starej budove je kategória metalických<br />
káblov päť a v Apolle sedem. Medzi tým je ešte päť++ a šesť,<br />
preto sme hovorili o rozdiele troch kategórií. Samozrejme, kategória<br />
päť ešte spĺňa podmienky na prevádzku, preto majiteľ objektu nebude<br />
mať problémy s prenájmom doterajších priestorov.<br />
L. Földessy: Samozrejme, nové podmienky nám umožňujú vytvoriť<br />
homogénnu informačnú sieť, ktorú sme doteraz nemohli mať. Práve<br />
preto, že počítačová sieť sa budovala postupne a do aktívnych častí<br />
sa postupne kupovali súčasti na príslušnej úrovni doby. Takže nie<br />
každý mal rovnaký prístup do siete s rovnakými rýchlosťami a možnosťami.<br />
Toto sa už nestane.<br />
Ľ. Gašparík: Homogénnosť siete ovplyvnil fakt, že rezort začínal<br />
so 180 pracovníkmi, dnes ich je asi 300. Predtým sme boli na siedmich<br />
poschodiach, dnes sme na desiatich.<br />
Ako vám budú stačiť v Apolle len dve podlažia?<br />
V. Dziuban: Ideme prakticky do plošne rovnakých priestorov. Ale<br />
tým, že sústredíme tri pracoviská, bude nám stačiť jedna rozmnožovňa<br />
na miesto troch, takisto podateľňa, alebo serverovne. Teda budeme<br />
môcť efektívnejšie fungovať.<br />
Súčasťou vašej sekcie je aj knižnica. Existuje len v elektronickej<br />
podobe?<br />
V. Dziuban: Zatiaľ nie. Súčasťou sekcie je tiež oddelenie vedecko-technických<br />
informácií, ktoré pozostáva z dvoch súčastí. Jednou<br />
je výskum a vývoj, najmä jeho koordinácia. Výskum a vývoj slúži na<br />
prípravu vedecky zistených argumentov a analýz pre rozhodovanie<br />
a vypracovanie stratégií. Je tam aj výskum, ktorým podporujeme<br />
<strong>rozvoj</strong> niektorých technológií na zvýšenie konkurencieschopnosti<br />
podnikateľskej sféry. Druhú časť tvoria klasické vedecko-technické<br />
informácie, knižnica a knižničná služba, všetko, čo je s tým spojené.<br />
Máme veľmi dobrú knižnicu, ktorá je zaradená do siete odborných<br />
knižníc. Navštevuje ju množstvo študentov, vysokoškolských pedagógov,<br />
pracovníkov iných firiem, ktorí študujú literatúru zameranú<br />
hlavne na stavebníctvo a knižnicu rozširujeme aj o časť venovanú<br />
regionálnemu <strong>rozvoj</strong>u. Máme plány dostať knižnicu aj do elektronickej<br />
podoby, ale to je otázka financií. Túto službu robíme ako pridanú<br />
hodnotu pre verejnosť.<br />
Navštevujú ju aj záujemcovia o vypracovanie projektov na<br />
čerpanie prostriedkov z fondov Európskej únie?<br />
V. Dziuban: S týmito ľuďmi máme zatiaľ skôr také skúsenosti, že<br />
základné informácie hľadajú v regionálnych agentúrach a u našich<br />
kolegov, aby vedeli pochopiť výzvy, vyplniť tlačivá a zorientovali sa<br />
v administrovaní projektov.<br />
Ako funguje komunikácia s regionálnymi agentúrami v okresných<br />
sídlach, no aj v obciach, kde majú ešte problémy s internetovým<br />
spojením?<br />
Ľ. Gašparík: Túto otázku v súčasnosti rieši Ministerstvo dopravy,<br />
pôšt a telekomunikácií SR, ktoré je garantom internetizácie Slovenska.<br />
To, čo bolo našou úlohou, sme urobili. Zriadili sme tiež informačnú<br />
kanceláriu zameranú na poskytovanie informácií pre čerpanie štrukturálnych<br />
fondov. Z prostriedkov EÚ sme kúpili asi sto počítačov, ktoré<br />
sme rozdistribuovali po celom Slovensku do informačných centier<br />
a agentúr, vybudovali sme informačný portál štrukturálnych fondov,<br />
ktorý prevádzkujeme a poskytuje relevantné informácie o poskytovaní<br />
financií z EÚ. �<br />
eXcellence in Communication<br />
RIE ENIA PRE INTERNET<br />
Úplné rie enia LAN a WAN<br />
Bezpe�nos� komunikácie v sie�ach<br />
Telekomunika�né zariadenia<br />
truktúrované kabelá ne systémy<br />
Podnikové informa�né systémy<br />
Robíme komunikáciu kvalitnej ou.<br />
www.orga.sk<br />
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR<br />
Aká je súčasná alokácia finančných zdrojov<br />
pre rok 2005 podľa regiónov zo schválených<br />
projektov štrukturálnych fondov a výzvy,<br />
v ktorých hodnotenie ešte neprebehlo?<br />
Monitorovací systém dokáže vygenerovať<br />
napríklad, koľko bolo podaných projektov, v ktorom<br />
regióne, počet schválených a realizovaných<br />
projektov a ich finančné alokácie. Z údajov k 13.<br />
máju 2005 vyplýva, že počet schválených projektov<br />
pre Slovensko je 1288 v celkovej čiastke<br />
približne 21,4 mld. Sk. Z toho v rámci VÚC Košice<br />
je ich 187 v hodnote 5,8 mld. Sk, pre Prešovský<br />
kraj 167 projektov asi za 5,9 mld. Sk, v rámci VÚC<br />
Banská Bystrica 211 projektov v hodnote 10,1<br />
mld. Sk, pre VÚC Žilina 143 projektov v hodnote<br />
5,4 mld. Sk, pre VÚC Trenčín bolo týchto schválení<br />
140 v hodnote 5,7 mld. Sk. V rámci VÚC Nitra<br />
341 projektov za 8,1 mld. Sk, pre VÚC Trnava 244<br />
v hodnote 7,2 mld. Sk a 66 projektov za 0,4 mld.<br />
Sk pre VÚC Bratislava.<br />
Nemožno hovoriť o projektoch, ktorých hodnotenie<br />
nie je ešte ukončené. No môžeme povedať,<br />
že v rámci VÚC Košice prišlo 712 žiadostí v celkovej<br />
hodnote približne 15,6 mld. Sk. Pre VÚC Prešov<br />
monitorovací systém zaevidoval 868 žiadostí<br />
za asi 21 mld. Sk. VÚC Banská Bystrica zaslal<br />
836 žiadostí v hodnote 20,7 mld. Sk, VÚC Žilina<br />
738 žiadostí za 20,2 mld. Sk, VÚC Trenčín 561<br />
žiadostí v hodnote 12,2 mld. Sk. Z nitrianskeho<br />
VÚC došlo 896 žiadostí v hodnote cca 19,1 mld.<br />
Sk, z VÚC Trnava 654 žiadostí v hodnote 18,9<br />
mld. Sk. V rámci VÚC Bratislava ide o 310 žia-<br />
dostí v hodnote 2,6 mld. Sk. Celkovo za Slovensko<br />
sme k 13. máju 2005 zaevidovali 5 033 žiadostí<br />
v celkovej hodnote 101,7 mld. Sk.<br />
Ako sa premieta požiadavka podporiť regióny<br />
do programových dokumentov?<br />
Pred vypracovaním národného <strong>rozvoj</strong>ového<br />
plánu pre programovacie obdobie 2004 – 2006<br />
a programových dokumentov bola ako prvotná<br />
vypracovaná sociálno-ekonomická analýza<br />
36<br />
stavu Slovenska a regiónov. Na jej základe boli<br />
definované ciele, ktoré treba dosiahnuť za<br />
pomoci štrukturálnych fondov a Kohézneho<br />
fondu na zlepšenie stavu regiónov. Hlavný tzv.<br />
globálny cieľ je definovaný v národnom <strong>rozvoj</strong>ovom<br />
pláne: „Zabezpečiť pri rešpektovaní trvalo<br />
udržateľného <strong>rozvoj</strong>a taký rast HDP, aby Slovenská<br />
republika do roku 2006 dosiahla úroveň<br />
54% z priemeru HDP na obyvateľa v krajinách<br />
EÚ,“ ktorý je napĺňaný cez jednotlivé operačné<br />
programy vo forme projektov. Operačné<br />
programy majú tiež svoje ciele, ktoré bezprostredne<br />
zapadajú do globálneho cieľa<br />
národného <strong>rozvoj</strong>ového plánu. Tieto<br />
programy sú zamerané na podporu<br />
zaostalých regiónov Slovenska.<br />
INICIATÍVA REGIÓNOV<br />
PREDSTIHUJE OČAKÁVANIA<br />
Sekcia stratégie <strong>rozvoj</strong>a regiónov Ministerstva výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR metodicky riadi regionálny <strong>rozvoj</strong>,<br />
koordinuje a vykonáva hodnotenia územného plánovania a programov na základe programových dokumentov. Ďalej<br />
vypracúva základné strategické a programové dokumenty v oblasti svojho hlavného poslania a riadi ich implementáciu.<br />
Generálnu riaditeľku sekcie Ing. Moniku Jávorkovú oslovila publicistka Mária Šišuláková.<br />
Foto: M. Košírer<br />
Je už naša legislatíva v oblasti regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a zosúladená s právnymi normami<br />
EÚ a čo s tými normami, ktoré únia<br />
priebežne prijíma?<br />
Áno, proces zosúladenia legislatívy prebieha<br />
priebežne. Od 1. januára 2007 vstúpia do platnosti<br />
nové nariadenia pre štrukturálne fondy<br />
a Kohézny fond na programovacie obdobie od<br />
2007 – 2013. Hneď po ich prijatí, ktoré očakávame<br />
v druhej polovici tohto roku, ich budeme<br />
analyzovať a navrhneme potrebné zmeny.<br />
Do akej miery spolupracujete pri riadení<br />
programov s inými rezortmi?<br />
Do oblasti riadenia štrukturálnych fondov<br />
a Kohézneho fondu je zapojených vrátane Ministerstva<br />
výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR 9<br />
rezortov, s ktorými spolupracujeme a z pozície<br />
riadiaceho orgánu Rámca podpory Spoločenstva<br />
a Kohézneho fondu koordinujeme. Ide o pravidelné<br />
stretnutia na úrovni generálnych riaditeľov,<br />
riaditeľov odborov alebo rôzne pracovné stretnutia<br />
k jednotlivým problémom. Ide o permanentný<br />
dialóg všetkých zúčastnených. Pre efektívne<br />
riadenie vznikli pracovné skupiny, alebo komisie,<br />
ktoré majú na starosti rôzne oblasti ako napríklad<br />
pre tzv. horizontálne téma – monitorovací<br />
systém, hodnotenie, publicita, rómska problematika,<br />
oprávnené výdavky atď.<br />
V jednotlivých fázach záujmu investorov<br />
o Slovensko zarezonujú s rôznou intenzitou<br />
rozličné nové potreby, ktoré sa kladú na<br />
úroveň nevyhnutných. Ale pretrvávajúcou<br />
potrebou sa javia rýchlostné komunikácie,<br />
napríklad južný ťah do Košíc, najnovšie je<br />
to spojenie medzi rýchlostnou komunikáciou<br />
od Zlatých Moraviec na priemyselný<br />
park Levice. Aký je priebeh riešenia takýchto<br />
požiadaviek?<br />
V systéme riadenia Operačného programu<br />
Základná infraštruktúra a programového dokumentu<br />
Stratégia SR pre Kohézny fond na roky<br />
2004 – 2006 boli všetky kompetencie pri výbere<br />
a stanovení priorít projektov dopravnej infraštruktúry<br />
delegované na ministerstvo dopravy, pôšt<br />
a telekomunikácií.<br />
Často cestujete po Slovensku, ktoré príklady<br />
by ste vyzdvihli ako hodné nasledovania<br />
z pohľadu samotnej iniciatívy ľudí, samospráv?<br />
Sme v období schvaľovania projektov a začiatku<br />
implementácie. Množstvo projektov niekoľkonásobne<br />
prekročilo aj najoptimistickejšie odhady,<br />
čo je znakom veľkej aktivity zo strany regiónov,<br />
miest a obcí, združení a samozrejme aj súkromných<br />
podnikov. Preto sa treba poďakovať všetkým<br />
zúčastneným za iniciatívu a pevne verím, že<br />
všetky vybrané projekty budú úspešné. Pracovníci<br />
našej sekcie budú samozrejme robiť všetko preto,<br />
aby prípadné prekážky, ktoré sa vyskytnú pri celkovom<br />
systéme riadenia projektov, odstránili.<br />
Zaoberáte sa aj územným plánovaním a do<br />
akej miery?<br />
Pôsobnosť územného plánovania prešla na<br />
naše ministerstvo v roku 2003. Oddelenie plní<br />
úlohy ústredného orgánu územného plánovania<br />
podľa stavebného zákona, t.j. koncepčné, legislatívne<br />
a ďalšie úlohy štátu v oblasti územného<br />
plánovania. Obstaráva a prerokúva aj Koncepciu<br />
územného <strong>rozvoj</strong>a Slovenska a jej aktualizáciu<br />
i územno-plánovacie podklady, metodicky riadi<br />
činnosti orgánov územného plánovania a zabezpečuje<br />
medzinárodnú spoluprácu v oblasti<br />
územného <strong>rozvoj</strong>a.<br />
Čo je Národný strategický referenčný rámec,<br />
jeho obsah, na aké obdobie sa vypracúva<br />
a v akom je štádiu?<br />
Národný strategický referenčný rámec je<br />
termín, ktorý použila Európska komisia v návrhu<br />
všeobecných nariadení pre budúce programovacie<br />
obdobie 2007 – 2013. Ide o dokument, ktorý<br />
nahradí Národný <strong>rozvoj</strong>ový plán. Bude obsahovať<br />
zoznam operačných programov, finančnú<br />
čiastku pre operačný program, mechanizmy<br />
zabezpečenia koordinácie medzi operačnými<br />
programami, fondmi atď.<br />
Práve chystáme materiál do vlády o stave príprav<br />
tohto dokumentu a predstavy budúceho regionálneho<br />
<strong>rozvoj</strong>a Slovenska financovaného v rámci<br />
nasledujúceho programovacieho obdobia. �
SLOVENSKO<br />
MÁ DOSTATOK DOBRÝCH PROJEKTOV<br />
Agentúra na podporu regionálneho <strong>rozvoj</strong>a bola založená podľa Zákona o podpore regionálneho <strong>rozvoj</strong>a v roku 2001, krátko<br />
po vzniku Ministerstva výstavby a regionálneho <strong>rozvoj</strong>a SR, na základe doporučenia Európskej komisie. Jej počiatočnou úlohou<br />
bolo prevziať implementáciu všetkých programov týkajúcich sa regionálneho <strong>rozvoj</strong>a od Centrálnej finančnej a kontraktačnej<br />
jednotky úradu vlády, teda programu cezhraničnej spolupráce PHARE CBC (orientovanej na poľskú, maďarskú a rakúsku hranicu)<br />
a v rámci národného program PHARE časť ekonomickej a sociálnej súdržnosti. O nových úlohách agentúry po našom vstupe<br />
do EÚ sa s jej generálnym riaditeľom Ing. Júliusom Slovákom pozhovárala spolupracovníčka redakcie Beata Vrzgulová.<br />
Charakterizujme stručne hlavné úlohy<br />
agentúry po jej vzniku. Ako sa vám darilo<br />
pri personálnom zriaďovaní inštitúcie?<br />
Spočiatku sa naša agentúra nezameriavala<br />
na programovanie, jej hlavná náplň spočívala<br />
v technickej a finančnej implementácii najmä<br />
investičných projektov po podpísaní finančných<br />
memoránd medzi SR a EÚ. Finančné memorandum<br />
bol konkrétny dokument, ktorý určoval celkový<br />
objem finančných prostriedkov a konkrétne<br />
projekty alebo grantové schémy. Posledné memorandum<br />
bolo podpísané v roku 2003, jeho<br />
čerpanie sa uzatvorí v roku 2006. Po vstupe<br />
do EÚ dostala agentúra nové úlohy – stala<br />
sa riadiacim orgánom operačného programu<br />
Základná infraštruktúra, program INTERREG III.<br />
A a Jednotný programový dokument cieľ 2.<br />
Personálne zabezpečenie fungovania agentúry<br />
bolo spočiatku veľmi zložité. Hlavným problémom<br />
bola bezpodmienečná znalosť angličtiny,<br />
pretože všetka komunikácia prebiehala v tomto<br />
jazyku. Tu si dovolím poznamenať, že táto<br />
požiadavka v istej miere ovplyvnila odbornosť<br />
prijímaných uchádzačov. Potrebovali sme skúsených<br />
stavbárov, ekonómov, ľudí vzdelaných<br />
v oblasti zahraničnej politiky. Do agentúry prichádzali<br />
zväčša mladí ľudia bez dostatočných<br />
znalostí overených praxou. Ďalším problémom<br />
boli nízke platy. Dnes je však situácia v agentúre<br />
stabilizovaná aj v tomto smere.<br />
Nedávno sa v rámci MVRR SR uskutočnil<br />
personálny audit, ktorého cieľom bolo<br />
optimalizovanie činnosti ministerstva.<br />
Ovplyvnila táto skutočnosť pôsobenie<br />
agentúry, ktorá je v rámci ministerstva<br />
zaradená na úroveň sekcie?<br />
Audit vyvolal isté presuny v činnosti v rámci<br />
celého ministerstva. Od 2. mája 2005 platí nová<br />
organizačná schéma. V súvislosti s regionálnym<br />
<strong>rozvoj</strong>om bola vytvorená sekcia ktorá sa zaoberá<br />
hlavne programovaním regionálneho <strong>rozvoj</strong>a,<br />
a naša agentúra je predovšetkým realizačná.<br />
Má 6 odborov a jedno oddelenie predbežnej<br />
a priebežnej kontroly, priamo podriadené generálnemu<br />
riaditeľovi. Musím poznamenať, že<br />
pôsobenie agentúry sa značne zjednodušilo od<br />
získania akreditácie EDIS v októbri 2004.<br />
Činnosť agentúry je zameraná na regionálny<br />
<strong>rozvoj</strong>. Keďže ide o široký pojem,<br />
priblížme konkrétnejšie údaje.<br />
Naša agentúra sa venuje viacerým aktivitám.<br />
Upresním: konkrétne sme v rámci programu<br />
PHARE v rámci ekonomickej a sociálnej<br />
súdržnosti realizovali priemyselné parky (v Hu-<br />
Foto: M. Nemec<br />
mennom, Spišskej Novej Vsi), infraštruktúru pre<br />
cestovný ruch v oblastiach Domaše a Šíravy,<br />
v rámci cezhraničnej spolupráce zaujímavé projekty<br />
podnikateľských inkubátorov (Malacky),<br />
cestu na hraničný prechod v Plešivci (do Maďarska),<br />
množstvo čistiarní odpadových vôd,<br />
kanalizačných sietí a podobne. Momentálne<br />
sa z týchto prostriedkov buduje most v Moravskom<br />
Svätom Jáne (do Rakúska), a dokončuje<br />
sa cesta na poľské hranice Oravice – Zuberec.<br />
V rámci štrukturálnych fondov vyzdvihol by<br />
som aj realizáciu priority 3 (lokálna infraštruktúra),<br />
ktorá je súčasťou Operačného programu<br />
základná infraštruktúra – rekonštrukcie<br />
verejných budov (škôl, nemocníc, kultúrnych<br />
domov, sociálnych zariadení), v rámci opatrenia<br />
renovácie a <strong>rozvoj</strong>a vidieka môžu od nás<br />
dostať peniaze obce na prípravu plánovacích<br />
dokumentov a budovanie drobnej infraštruktúry.<br />
Popri týchto investičných aktivitách by<br />
som vyzdvihol <strong>rozvoj</strong> informačnej spoločnosti<br />
a inštitucionálny <strong>rozvoj</strong>.<br />
Agentúra sa zameriava <strong>rozvoj</strong> regiónov.<br />
Tu vzniká otázka, ako regióny spolupracujú<br />
s agentúrou, ako by ste mohli charakterizovať<br />
vzájomnú spätnú väzbu?<br />
Samozrejme, bez vzájomného partnerstva<br />
by sa určite nedarilo plniť programy a najmä<br />
využívať ponúknuté finančné prostriedky. Veľmi<br />
zaujímavá je spolupráca s vyššími územnými<br />
celkami, zástupcovia regiónov sú zapojení do<br />
opatrenia 3.4. Renovácia a <strong>rozvoj</strong> obcí. VÚC<br />
zhromažďujú projekty od jednotlivých obcí<br />
v svojom územnom celku a organizujú výberové<br />
konanie. Konečným príjemcom pomoci je obec.<br />
Pôsobenie je teda úplne decentralizované, avšak<br />
kontrolované. Podobne ako v systéme EK DIS pre<br />
program PHARE. Finančné riadenie zabezpečuje<br />
platobný orgán a platobná jednotka MVRR SR.<br />
Tvorba a realizácia projektov pravdepodobne<br />
neprebieha bez problémov.<br />
Spočiatku sa v rámci bežiaceho programu<br />
PHARE v našej agentúre projekty iba realizovali,<br />
schvaľovali sa v Bruseli. Postupom času sa zaviedli<br />
grantové schémy (rámcový opis, čo by sa<br />
malo realizovať), naša agentúra vypíše výzvu,<br />
projekty vypracúvajú jednotliví uchádzači na<br />
Slovensku a schvaľovací proces už prebieha tiež<br />
u nás. V súvislosti s prípravou projektov bolo<br />
Slovensko ešte pred cca dvoma rokmi veľmi kritizované,<br />
no dnes je situácia úplne iná. Regionálne<br />
<strong>rozvoj</strong>ové agentúry, ktorých je 32, pomáhajú<br />
pri tvorbe projektov, pomoc poskytujú aj odbory<br />
regionálneho <strong>rozvoj</strong>a VÚC, do procesu sa<br />
zapojilo aj množstvo súkromných firiem. Dnes<br />
nemáme problémy s vypracúvaním projektov,<br />
je ich nadbytok. V tomto smere vyvinulo značné<br />
úsilie MVRR SR, čo sa už dostatočne prejavilo<br />
aj v praxi. Skôr nastáva iný problém: uchádzači<br />
o finančné príspevky sa ponosujú, že investovali<br />
do projektov, no naša agentúra všetky momentálne<br />
nemôže pokryť. Je to však dobrý základ<br />
blízkej budúcnosti, pretože už od roku 2007, keď<br />
nastane nové programovacie obdobie s novým<br />
rozpočtom, projekty z „projektového zásobníka“<br />
môžu byť okamžite kontinuálne realizované.<br />
Keďže som bol od začiatku svedkom nového<br />
prístupu a zmien, postrehol som aj všeobecný<br />
obrat postoja zo strany EÚ k Slovensku, a to<br />
ma veľmi teší. Oproti nedávnej minulosti, keď<br />
nás prirovnávali k úrovni Rumunska, sme dnes<br />
hodnotení veľmi vysoko.<br />
Významnou súčasťou aktivít agentúry je<br />
cezhraničná spolupráca. Akú dôležitosť<br />
zohráva v súčasnej Európe bez hraníc?<br />
Ide vlastne o dokončenie programu PHARE<br />
CBC a od roku 2004 realizáciu projektu IN-<br />
TERREG III A, ktorý sa veľmi dobre plní. V jeho<br />
rámci sa plnia programy tradičnej cezhraničnej<br />
spolupráce (dvaja partneri). INTERREG III B sa<br />
zaoberá transregionálnou spoluprácou (viac<br />
partnerov má spoločné hranice) a INTERREGIII<br />
C interregionálnou (regióny nemajú žiadne<br />
spoločné hranice). V rámci nového<br />
programovacieho obdobia sa má<br />
prejsť na iný systém, súvisiaci s <strong>rozvoj</strong>om<br />
EÚ. �<br />
37<br />
AGENTÚRA NA PODPORU REGIONÁLNEHO ROZVOJA
BRATISLAVSKÁ REGIONÁLNA KOMORA<br />
38<br />
Zaujímal by ma význam regionálnych<br />
komôr ako pobočiek SOPK pre Slovensko<br />
a tiež pre jednotlivé regióny.<br />
Keď sa vrátime do histórie spred 14 rokov,<br />
keď SOPK vznikla ako prvá slovenská podnikateľská<br />
inštitúcia pol roka pred zrodom samostatnej<br />
Slovenskej republiky, už vtedy sme začali<br />
budovať komorové regióny. Vedenie komory<br />
veľmi správne a strategicky vhodne rozhodlo,<br />
aby sa aktivity a služby komory v regiónoch čo<br />
najviac priblížili tamojšej podnikateľskej verejnosti.<br />
Pri regionalizácii sme vychádzali najmä<br />
z historických skúseností, nakoľko obchodné<br />
komory majú niekoľko storočnú históriu nie len<br />
u nás, ale aj v celej Európe a na druhej strane<br />
z prirodzenej spádovosti jednotlivých oblastí.<br />
Náš zámer sa podaril a na Slovensku sme<br />
jedinou podnikateľskou inštitúciou s kompletne<br />
dobudovanou regionálnou infraštruktúrou,<br />
v rámci ktorej regionálne komory majú svoje<br />
sídla spravidla v centrách samosprávnych<br />
krajov. Spravidla preto, že v rozlohovo väčších<br />
regiónoch so vzdialenejšími centrami, ako je<br />
napríklad banskobystrický región, máme dve<br />
regionálne komory. V iných má regionálna komora<br />
svoju regionálnu kanceláriu práve tam,<br />
kde to podnikatelia potrebujú a nie iba v sídle<br />
samosprávneho kraja.<br />
Môžeme konštatovať, že sa nám veľmi<br />
osvedčila spolupráca so samosprávnymi<br />
krajmi. Tá sa týka najmä podpory podnikania<br />
v jednotlivých regiónoch. Zástupcovia komory<br />
spolupracujú s odbornými útvarmi samospráv-<br />
nych krajov v niektorých oblastiach podnikania<br />
a zaujímavých pre podnikateľskú verejnosť, napríklad<br />
cestovný ruch, obchod a služby, ale aj<br />
v rámci učňovského školstva, ktoré pripravuje<br />
kvalifikované sily pre priemysel a služby.<br />
Naznačili ste niekoľko odborov, kde spolupracujete<br />
so samosprávnym krajom, ale<br />
tieto odbory nepatria práve k najšťastnejším.<br />
Také je napríklad odborné školstvo?<br />
Na pôde komory už niekoľko rokov prebieha<br />
celoštátny experiment (so súhlasom ministerstva<br />
školstva) v oblasti učňovského školstva.<br />
Naša regionálna komora spolupracuje so samosprávnym<br />
krajom okrem iného aj v tejto oblasti<br />
a to na zásade, že vo vybraných stredných<br />
odborných učilištiach a združených odborných<br />
školách, ktoré sa rozhodli s nami spolupracovať,<br />
sa zástupcovia SOPK, v tomto prípade<br />
odborníci v danom odbore – zúčastňujú ako<br />
členovia hodnotiacich komisií na záverečných<br />
skúškach v oblasti praktickej výučby.<br />
VZHĽAD A STAV REGIÓNOV JE TIEŽ<br />
VIZITKOU AKTIVITY PODNIKATEĽOV<br />
K <strong>rozvoj</strong>u regiónov od svojho vzniku výrazne pomáha Slovenská obchodná a priemyselná komora so svojimi<br />
regionálnymi komorami. Jednou z nich a s bohatými skúsenosťami je Bratislavská regionálna komora. Jej riaditeľku<br />
Ing. Annu Tóthovú oslovila publicistka Mária Šišuláková.<br />
Teda sa staráte o dorast pre<br />
v súčasnosti zaujímavý automobilový<br />
priemysel?<br />
Foto: M. Nemec<br />
Chceli by sme. Preto som povedala, že ide<br />
o experiment, lebo nepokrýva celú oblasť<br />
a ide iba o vybrané učilištia, ktoré dobrovoľne<br />
pristúpili na túto spoluprácu. V našom regióne<br />
sú napríklad tri. Cieľom experimentu je vyústiť<br />
do určitej právnej normy, čo by zaviazalo štát<br />
na jednej a podnikateľov na druhej strane,<br />
aby spoločne zabezpečovali odborný dorast,<br />
ktorý bude naša ekonomika potrebovať. Veľmi<br />
iniciatívny je napríklad Dr. Jozef Uhrík, bývalý<br />
predseda predstavenstva Volkswagen Slovakia<br />
a dlhoročný člen Predstavenstva SOPK, ktorý<br />
sa aj po odchode z tejto funkcie ako čelný<br />
predstaviteľ Asociácie priemyselných zväzov<br />
v tejto oblasti intenzívne angažuje, počnúc<br />
stredným odborným školstvom až po vysokoškolský<br />
stupeň.<br />
V tomto SOPK istým spôsobom supluje<br />
štátne aj podnikateľské inštitúcie svojou<br />
iniciatívou.<br />
Nemyslím, usilujeme sa iba dostať ministerstvo<br />
školstva do partnerského vzťahu<br />
s podnikateľmi práve v odbornom vzdelávaní,<br />
tak aby odborné školstvo zabezpečovalo<br />
takých odborníkov, akých potrebuje naše<br />
hospodárstvo. Keďže sme podnikateľská inštitúcia,<br />
považujeme to za svoju povinnosť.<br />
Pri podpore podnikania, ktoré nám vyplýva<br />
zo zákona, cítime istú zodpovednosť aj<br />
v rámci pomoci malému a strednému podnikaniu,<br />
lebo i tam je potrebná odborná, dobre<br />
kvalifikovaná a momentálne veľmi žiadaná<br />
pracovná sila.<br />
Našu činnosť posúvame aj do iných oblastí,<br />
napríklad obzvlášť pre malé a stredné firmy<br />
sme pripravili projekt, na základe ktorého<br />
ponúkame sprostredkovanie už uvoľnených<br />
priemyselných vzorov tzv. malých patentov,<br />
aby ich mohli malí a strední podnikatelia<br />
využívať. Teda diapazón našich činností je<br />
v rámci podpory podnikania veľmi široký.<br />
Vzdelávanie a prístup k informáciám<br />
sprostredkúvame tiež organizovaním seminárov,<br />
školení, workshopov, podnikateľských<br />
stretnutí s odborníkmi, ktorí oboznamujú<br />
podnikateľov so skutočnosťami, ktoré sa v oblasti<br />
podnikania neustále menia. Napríklad<br />
právne normy, pred vstupom a po vstupe<br />
Slovenska do EÚ a tiež určité techniky podnikania,<br />
manažérske zručnosti, moderné vedenie<br />
firmy atď. V tejto oblasti spolupráca so<br />
samosprávnym krajom, resp. v tomto prípade<br />
aj miestnou samosprávou prebieha tak, že<br />
v novovzniknutom podnikateľskom inkubátore<br />
v Malackách naša bratislavská regionálna<br />
komora organizuje vzdelávacie a informačné<br />
podujatia pre miestnych podnikateľov.<br />
Aká je vaša spolupráca so zahraničím?<br />
To je parketa, na ktorej sa nám aj zásluhou<br />
polohy nášho regiónu, ako aj dobrou<br />
spoluprácou so samosprávnym krajom<br />
veľmi dobre darí. Úspešne spolupracujeme<br />
s hospodárskymi komorami v susedných<br />
regiónoch. Dobrú spoluprácu máme v tomto<br />
aj s najvyššími predstaviteľmi nášho samosprávneho<br />
kraja ako aj mesta Bratislavy.<br />
Stalo sa pravidlom, že predseda BSK pán<br />
Roman prizýva našu regionálnu komoru k rokovaniam<br />
so zahraničnými delegáciami, najmä<br />
ak ich súčasťou sú predstavitelia komôr<br />
a podnikatelia. A to platí aj pri cestách do<br />
zahraničia. Sme zároveň priamo partnermi<br />
zahraničných komôr, prípadne podnikateľských<br />
zväzov, niekedy priamo významných<br />
podnikateľov a investorov, ktorí sa zaujímajú<br />
o hospodársku spoluprácu s naším regiónom.<br />
Tak vchádzame do rokovaní na princípe<br />
partnerstva.<br />
Na začiatku boli aj prípady, keď bratislavského<br />
župana niektorí zahraniční partneri<br />
oslovovali naším prostredníctvom po tom, čo<br />
sa dozvedeli o novom samosprávnom členení<br />
Slovenska. Nebolo to oficiálne, ale nás sa<br />
pýtali, o čo ide, pretože už máme dlhodobé<br />
dobré kontakty a vieme veľmi pružne reagovať<br />
a navzájom sa informovať o možnostiach<br />
spolupráce. Týka sa to najmä susedných<br />
regiónov. Príkladom môže byť aj naša spolupráca<br />
s Viedenskou hospodárskou komorou,<br />
s ktorou máme takpovediac každodennú<br />
spoluprácu a ročne organizujeme pre podnikateľov<br />
z našich regiónov množstvo podujatí,<br />
či už v Bratislave alebo vo Viedni. �
BÝVANIE V DREVENOM DOME JE TRVALÝ<br />
A NENAHRADITEĽNÝ ZÁŽITOK<br />
Na rozšírenom názore, že rodinný dom je niečím drahým až nedostupným, nesie svoj podiel<br />
častá snaha stavať skôr sídlo, ktoré by majiteľa dostatočne reprezentovalo než jednoduchý<br />
domov plný tepla. Obyčajné drevo je však to pravé čaro. Na Slovensku drevené rodinné domy<br />
a chaty produkuje firma WOOD–LIFE–PART, s.r.o. z Oravskej Lesnej. euroReport oslovil jej<br />
konateľa Bc. Ľubomíra Janča.<br />
Prečo ste sa rozhodli pre drevo ako stavebný<br />
materiál, súvisí to azda s tradíciou<br />
Oravy a jej lesov?<br />
Drevo má zvláštnu neopísateľnú moc. Pôsobí na<br />
ľudí prívetivo, priateľsky a teplo. Tak ako nás upokojuje<br />
pobyt v lese, tak je to aj v drevenom dome,<br />
ktorého interiér vytvára v porovnaní s murovanými<br />
stavbami úplne odlišnú atmosféru. V ľuďoch je hlboko<br />
zakorenený vzťah k všetkému, čo s prírodou<br />
súvisí. Človek až 90 percent času v živote trávi<br />
v uzavretých priestoroch. Aj z tohto dôvodu by mal<br />
byť domov nášmu zdraviu prospešný. Drevo tieto<br />
vlastnosti má. Biologické a ekologické parametre,<br />
tepelnoizolačné schopnosti, nízke vykurovacie náklady,<br />
samočinné regulovanie vlhkosti a nenapodobiteľná<br />
estetika – to sú pravé nefalšované fakty<br />
týkajúce sa rodinného domu z dreva.<br />
V minulosti nielen na Orave, ale na celom<br />
severnom Slovensku bolo drevo najdostupnejším<br />
stavebným materiálom. Stavali sa z neho domy<br />
– drevenice, hospodárske budovy. Na jeho opracovanie<br />
boli potrebné len jednoduché nástroje<br />
a zručnosť. Na túto tradíciu sme nadviazali aj<br />
my. Samozrejme, dnes sa už na spracovanie<br />
dreva používajú najmodernejšie technológie<br />
a výrobné postupy, čo zaručuje, že drevená stavba<br />
spĺňa aj najprísnejšie kritériá dneška.<br />
V poslednom období sa čoraz viac píše<br />
a hovorí o ekológii, zdravom životnom štýle<br />
a o zdravom bývaní. Akú prioritu zohrávajú<br />
tieto požiadavky vo vašich produktoch?<br />
Na tomto základe stavia aj naša firma<br />
WOOD–LIFE–PART, s.r.o. Naše drevené domy,<br />
uspokoja každého stavebníka, pretože sú ekologické,<br />
účelné, s nízkymi nákladmi na vykurovanie<br />
a na údržbu. Sú mimoriadne vhodné pre alergikov<br />
a astmatikov. Drevo nie je len vysoko estetické,<br />
elegantné, majestátne, ale hlavne je ekologické.<br />
Je to najzdravší a najprirodzenejší stavebný materiál.<br />
Je výborným konštrukčným materiálom,<br />
ľahko opracovateľným a jeho malá objemová<br />
hmotnosť uľahčuje montáž<br />
prvkov a dielov konštrukcie<br />
drevených stavieb. Slovenské<br />
stavebníctvo zaostávalo vo<br />
výstavbe drevených domov.<br />
Tento trh sa postupne rozvíja,<br />
a preto si dovoľujeme<br />
obohatiť ho našimi drevenými<br />
stavbami.<br />
Aké iné výhody majú vaše<br />
výrobky?<br />
Výhodou drevených stavieb<br />
je ich nízka energetická<br />
náročnosť, rýchla realizácia<br />
výstavby v priebehu 2 až 3<br />
mesiacov podľa veľkosti stavby a rozsahu dodávky.<br />
Suchý proces výstavby umožňuje budovať<br />
aj v zime. Nespornou výhodou je i okamžitá<br />
možnosť bývania. Stavebníkom ponúkame architektonické<br />
riešenie podľa ich vlastnej predstavy<br />
a výstavbu od hrubej stavby až po kľúč. Drevený<br />
dom už svojou podstatou vytvára priestor, kde<br />
môžeme bez problémov načerpať toľko potrebné<br />
zdravie, psychickú pohodu, pokoj a harmóniu.<br />
Môžete porovnať, o čo je energeticky výhodnejší<br />
rodinný dom postavený firmou<br />
WOOD–LIFE–PART, s.r.o., ako klasický tehlový<br />
či pórobetónový rodinný dom?<br />
Tepelným odporom stavieb na Slovensku sa<br />
zaoberá norma STN 73 0540-2, podľa ktorej sa<br />
odporúča koeficient tepelného odporu Rn = 3,0<br />
m 2 K/W. Naše drevené stavby majú tepelný odpor<br />
obvodovej steny Rn = 4,95 m 2 K/W. Z prepočtov<br />
energetických nákladov na vykurovanie môžeme<br />
potvrdiť, že náklady na vykurovanie v drevenom<br />
dome sú minimálne o 60% nižšie ako v klasickej<br />
murovanej stavbe. Okamžité tepelné straty sú<br />
veľmi nízke a nízka je aj spotreba energie na<br />
temperovanie. V drevených stavbách sa veľmi<br />
výrazne skracuje čas na dosiahnutie tepelnej<br />
pohody bývania. V murovaných stavbách<br />
je potrebné „zohriať“ aj steny, čo<br />
zvyšuje energetickú náročnosť. Stačí sa<br />
len dotknúť murovanej a drevenej steny<br />
a každý pocíti ten rozdiel.<br />
Čo musí urobiť záujemca o niektorý<br />
z vami ponúkaných drevených<br />
rodinných domov, aby ho získal?<br />
Stačí keď sa s nami skontaktuje<br />
a následne pri osobnom stretnutí si<br />
dohodneme všetky podmienky výstavby.<br />
Samozrejme musí mať chuť stavať,<br />
vlastniť stavebný pozemok a mať nejakú<br />
predstavu o dome svojich snov.<br />
Ak sa niekto rozhodne, že chce mať drevený<br />
domček podpivničený, poskytujete<br />
službu na zhotovenie takýchto základov,<br />
alebo sa o ne musí postarať stavebník<br />
sám?<br />
To závisí od požiadaviek stavebníka. Ako som<br />
už povedal, ponúkame rôzne stupne dodávky, od<br />
hrubej stavby až po stavbu domu na kľúč, kde<br />
základy sú súčasťou dodávky.<br />
Pre každého je dôležitá otázka bezpečnosti.<br />
Je známe, že na americkom kontinente,<br />
najmä v Kanade, sú samozrejmosťou<br />
drevené domčeky, ale ich najväčším postrachom<br />
je oheň. Čím sa líšia stavby firmy<br />
WOOD–LIFE–PART, od kanadských a ako<br />
sú zaistené proti zničeniu?<br />
Nie je pravda, že najväčším postrachom drevených<br />
stavieb je oheň. Veď akýkoľvek dom, teda aj<br />
drevený musí spĺňať najprísnejšie protipožiarne<br />
parametre, inak by sa nedal skolaudovať. Z vyhodnocovania<br />
požiarov rôznych stavieb u nás aj<br />
v zahraničí plynie, že správne navrhnutá a zhotovená<br />
drevená konštrukcia odoláva požiaru lepšie<br />
ako oceľová. Zuhoľnatená povrchová vrstva<br />
nosných prvkov z dreva chráni tieto prvky pred<br />
ďalším obhorievaním a ak sú dimenzované tak,<br />
aby zostávajúca neporušená časť zabezpečila<br />
ich únosnosť, sú schopné odolávať požiaru 30<br />
a viac minút. Nechránené oceľové konštrukcie<br />
sa obvykle po 15 minútach zrútia. Tak ako oheň<br />
znehodnotí drevenú stavbu, znehodnotí aj murovanú<br />
stavbu. Pri dodržaní všetkých noriem pri<br />
výstavbe a následne dodržiavaním bezpečnostných<br />
predpisov sa niet čoho obávať. �<br />
WOOD-LIFE-PART, s. r. o.<br />
Oravská Lesná č. 980<br />
tel.: 0907 309203, 0907 681381<br />
http://www.wlp.sk<br />
e-mail: info@wlp.sk<br />
39
REPORTÁŽ<br />
ČO JE TO REGIONÁLNY ROZVOJ? DRINA!<br />
Dnešný staroturiansky primátor Ján Kišš<br />
hovorí, že nešťastím mikroregiónov bolo, ak<br />
v nich dominovala jedna fabrika. Mesto Stará<br />
Turá má desaťtisíc obyvateľov, v Chirane<br />
robilo „v najlepších rokoch“ až 5400 ľudí.<br />
Mesto a fabrika boli v dobrom i v zlom doslova<br />
spojené nádoby. Po roku 1989 však prišla<br />
privatizácia. V tomto prípade naozaj doslova<br />
divoká. Ramenatí kukláči z bezpečnostnej<br />
služby obsadili fabriku a odborári bránili pracovné<br />
miesta vlastným telom. Dôsledok častých<br />
vlastníckych zmien? Výroba krachovala,<br />
nezamestnanosť priamo v meste vzrástla na<br />
23 percent. Ako po prvej svetovej vojne, keď<br />
prišla kríza...<br />
Kopaničiari tak po roku 1989 na vlastnej<br />
koži opäť spoznávali, čo to je „byť od cesty“<br />
– v krásnom lone prírody, s hrdými partizánskymi<br />
tradíciami takmer v každej rodine, so<br />
stovkami špecialistov na jemnú mechaniku,<br />
ale s malým krajcom chleba pre deti. Dobre<br />
preto vedia, čo to je v televízii toľkokrát spomínaný<br />
„regionálny <strong>rozvoj</strong>“: v prvom rade drina,<br />
ale oplatí sa!<br />
„Regionálny <strong>rozvoj</strong> je veľmi široký pojem,“<br />
mienil pri našom stretnutí primátor Kišš.<br />
„Nejde len o pracovné príležitosti, ale o celý<br />
komplex faktorov, ktoré utvárajú prostredie.<br />
Počnúc stavom a kvalitou celej infraštruktúry<br />
v meste a okolí cez aktivity nášho stavebníctva<br />
až po kultúrne či rekreačné možnosti na<br />
Dubníku a starostlivosť o tunajšie mestské<br />
lesy. Nič z toho nie je samospasiteľné ani<br />
nemôže byť dôležitejšie na úkor inej zložky.<br />
A zároveň nič z toho nemožno vynechať. Regionálny<br />
<strong>rozvoj</strong> je v rozhodujúcej miere závislý<br />
od miestnych aktivít, podmienky však musí<br />
utvárať štát.<br />
Príklad prvý: bývanie<br />
Nad mestom je vŕšok, kde za pár rokov<br />
vyrástli desiatky rodinných domov, ale<br />
i obytný dom s 39 bytmi. Vďaka pestrým<br />
fasádam dostal milú prezývku „Lentilka“. Sú<br />
to nájomné byty, ktoré dalo postaviť mesto<br />
s podporou štátneho fondu. Časť nákladov<br />
znáša mesto, časť prostriedkov je zo štátnej<br />
dotácie a zvyšok z dlhodobého štátneho úveru.<br />
Ten vlastne splácajú nájomníci, garantuje<br />
ho však mestský rozpočet. Dobrá myšlienka,<br />
pekné bývanie, ibaže...<br />
Mladá trojčlenná rodina sa sem nasťahovala<br />
hneď po dokončení a boli radi, že ich komisia<br />
pri mestskom úrade vybrala spomedzi<br />
mnohých uchádzačov, nepáči sa im<br />
však výška mesačných platieb za bývanie.<br />
Tú práve ovplyvňuje nutnosť<br />
splácať dlhodobý úver. „Pritom,“<br />
40<br />
hovorí mladý muž, „podmienkou pre získanie<br />
nájmu bolo, aby náš príjem neprekročil 3,5<br />
násobok životného minima. Lenže po zaplatení<br />
nájomného nám zasa na to živobytie tak<br />
veľa nezostane,“ priznáva mladý muž, ktorý<br />
nechce byť menovaný. Má to logiku?<br />
Zástupca primátora Ján Mikláš o probléme<br />
vie a s názorom nájomníka súhlasí. „Podmienka<br />
je nezmyslom, vie o tom samospráva<br />
na celom Slovensku. Možno preto sa medzi<br />
ľuďmi zakorenil názor, že ide o sociálne byty,<br />
ale to nie je pravda. Azda pôvodná myšlienka<br />
na ministerstve bola taká, aby mohli bývať aj<br />
ľudia s nižšími príjmami, ktorí si nemôžu dovoliť<br />
kúpiť vlastný byt, lenže v praxi sú položky<br />
nájmu najmä kvôli úveru tak nastavené, že by<br />
im z príjmu naozaj veľa nezostalo. Nie je to<br />
vina samosprávy, ale štátom určených pravidiel,<br />
ktoré sa stále nedarí zmeniť. Pritom obce<br />
potrebujú mať v bytoch ľudí, ktorí budú platiť,<br />
pretože splácať úver sa musí...“<br />
Napriek tomu v Starej Turej pripravujú už<br />
výstavbu druhého domu s podporou štátu,<br />
ktorý bude mať 22 bytov. Budú však už len<br />
menšie, jedno- a dvojizbové, o ktoré je medzi<br />
ľuďmi najväčší záujem. Samozrejme, predovšetkým<br />
pre nižšie nájomné...<br />
Konečne!<br />
ONDREJ ŠIMÚNY<br />
Historické anály hovoria, že prvý priemysel prišiel do Starej Turej v roku 1935, keď mestečko podpísalo s bratislavským<br />
továrnikom Františkom Micherom dohodu. V tom istom roku postavil halu a spustil výrobu súčiastok do vodomerov. Tu<br />
kdesi je zárodok za socializmu slávnej Chirany...<br />
Primátor Starej Turej Ján Kišš je zápalistý rečník<br />
a veľký lokálpatriot.<br />
Skraja mesta sme si nemohli nevšimnúť<br />
výstavbu priemyselnej haly. Napreduje mimoriadnym<br />
tempom, stavbári začali v snehu<br />
ešte vo februári, na jeseň bude hotová.<br />
Pozemok poskytlo mesto, pribudne dvesto<br />
pracovných miest pri výrobe meracích prístrojov.<br />
Slovenská firma Prema gas dokázala<br />
Nájomný dom, zvaný Lentilka: zástupca primátora Ján Mikláš netají, že pre mladých ľudí je bývanie<br />
v ňom dosť drahé
Za pár mesiacov vznikne na poli za mestom 200 pracovných príležitostí. A potom<br />
ďalšie stovky. Konečne!<br />
presvedčiť nemeckého investora, aby nový závod<br />
postavili tu – a nie trebárs v Poľsku. Ďalší<br />
zahraniční investori sa už usadili v niektorých<br />
priestoroch pôvodnej Chirany a plánuje sa<br />
aj výstavba nových objektov v katastri mesta.<br />
Ide doslova o stovky nových pracovných<br />
príležitostí! Tempo príprav je úžasné a vďaka<br />
tomu sa problém nezamestnanosti pre Starú<br />
Turú zrejme stane minulosťou. „Som osobitne<br />
rád, že cez firmu Leoni i ďalšie dostanú prácu<br />
naše ženy. Chlapi predsa len boli zvyknutejší<br />
dochádzať aj ďalej, ženám to ich materské<br />
povinnosti nedovoľujú,“ pochvaľuje si primátor<br />
a ukazuje prstom plochy, kde budú stáť<br />
nové výrobné haly.<br />
Vyzerá to strašne jednoducho. Ale vysporiadať<br />
sa s desiatkami, niekedy so stovkami<br />
pôvodných vlastníkov, aby mal investor utvorené<br />
podmienky, vyžaduje neľudské úsilie. Stačí,<br />
aby sa jeden či dvaja z vlastníkov postavili proti<br />
a už sa celý proces predlžuje. „Vieme, ako<br />
zdĺhavo u nás beží vyvlastňovanie a aj celé<br />
pravidlá pri oceňovaní pozemkov sú čudné.<br />
Čo sa má napríklad považovať za primeranú<br />
cenu?“ rozohňuje sa primátor. „Niekomu stačí<br />
200 korún za meter, iný nedá ani za dvetisíc,<br />
a nechce ani vymeniť pozemok. V našom prípade<br />
bolo vyše sto vlastníkov, no ako jediná to,<br />
žiaľ, urobila katolícka cirkev, ktorá mala päťmetrový<br />
pás akurát uprostred poľa a nezlomil<br />
ju ani zahraničný investor. Kládli si neúnosne<br />
vysoké nároky, a tak sa musel projekt len kvôli<br />
nim prerábať, celé sa to zbytočne predĺžilo.“<br />
Podobných príkladov nedotiahnutosti pravidiel<br />
hry zo strany štátu by aj Staroturania<br />
mohli uviesť veľa. A každý z nich brzdí v <strong>rozvoj</strong>i,<br />
spomaľuje procesy, o ktoré sa samospráva<br />
usiluje. Vysvetľuj im potom, že to alebo ono sa<br />
nedalo, lebo... Ako, napríklad, zabezpečiť v zime<br />
zjazdnosť ciest na kopanice? Prejde tam<br />
len ťažká technika, mohli by pomôcť družstevníci<br />
svojim strojmi, radnica také nemá a ani<br />
by ich neuživila, poľnohospodáromn v zime<br />
stoja, ale nesmú pomôcť, pretože systém zelenej<br />
nafty im to neumožní, aj keby to radnica<br />
zaplatila. Alebo: ľudia frfľú, že sa museli zlúčiť<br />
dve základné školy do jednej, pretože tá druhá<br />
vyrábala ročne vyše milión korún stratu.<br />
Nuž sa ten milión musel usporiť, aby bolo na<br />
svietenie, lebo keby<br />
sa večer v meste<br />
nesvietilo, frfľali<br />
by tiež... Pritom na<br />
prevádzku verejného<br />
osvetlenia mesto<br />
potrebuje ročne 2,5<br />
milióna korún. Kde<br />
ich zobrať?<br />
Za všetkým sú peniaze<br />
A stále ich je málo.<br />
Veď len na novú čističku<br />
by podľa šéfa<br />
tunajších vodární,<br />
novozriadenej mestskej<br />
firmy Aquatur<br />
Ing. Deana Pašku<br />
bolo treba okolo sto<br />
miliónov korún. Viac vraj už len mieša, ako čistí.<br />
Na celkovú rekonštrukciu a predpokladané<br />
investície majetku vodární potrebuje Aquatur<br />
zohnať 250 miliónov korún. Pomôžu eurofondy?<br />
Mesto vynaloží v tomto smere maximum<br />
úsilia, čo sa dalo v príprave urobiť, sa už<br />
urobilo. Ale aj zo staroturianskej radnice zaznievajú<br />
hlasy, ktoré počúvame veľmi často:<br />
byrokracia únie, spojená s projektmi a žiadosťami,<br />
je nepredstaviteľná! A to sme si mysleli,<br />
že byrokraciu, spoznanú za socializmu, už nič<br />
nepredčí... Ale čo iné sa dá robiť?<br />
Dom na pivnici stál Petra Gažoviča a jeho rodinu už<br />
desať rokov úsilia. Ale nevzdá sa...<br />
Stará Turá žila v čase našej návštevy horúčkovitými<br />
prípravami na tradičný jarmok.<br />
Podľa Jána Mikláša sa prihlásilo už 350 záujemcov<br />
a do posledných chvíľ pribúdajú desiatky.<br />
Vyzerá to na rekord – ak bude počasie.<br />
Za nájom predajného miesta sa platí vopred.<br />
Pravda, nie rovnako. Tí, čo prinesú vlastné<br />
výrobky, platia podstatne menej. Je to určité<br />
zvýhodnenie pre drobných podnikateľov, poskytovateľov<br />
služieb a oživovateľov ľudových<br />
remesiel, pretože ani oni pri 19-percentnej<br />
dani nemajú na ružiach ustlaté.<br />
Bedákať však niet kedy, treba robiť...<br />
Pred zaujímavým, zjavne historicky cenným,<br />
ale čerstvo zrekonštruovaným domom<br />
sa zvŕtal chlap v montérkach. Na prízemí<br />
sme si všimli okienko s nápisom Predaj vína.<br />
Majiteľ domu Peter Gažovič nás spolu s manželkou<br />
Ivetou ochotne povodili po dome, ktorý,<br />
v tom nás inštinkt neklamal, je naozaj jednou<br />
z najcennejších historických pamiatok v Starej<br />
Turej. Vlastne: je aj nie je. Volajú ho Dom na<br />
pivnici a podľa histórie sa jeho vznik datuje do<br />
roku 1632. Boli to sklepy, kde tunajší pivovar<br />
skladoval akurátne vychladené sudy s pivom.<br />
Na sklepoch postavili dom, ktorý však už pred<br />
desiatimi rokmi vyzeral horšie ako čachtický<br />
hrad. „Vždy sme chceli mať niečo také, mám<br />
hotelovú školu a robila som vo fachu. Mojím<br />
snom bolo mať vlastnú vinárničku s peknou<br />
reštauráciou a dobrou kuchyňou,“ vyznáva<br />
sa pani domu. A tak sa pustili do práce. Dom<br />
kúpili od mesta, bol však v takom stave, že<br />
ho museli zbúrať – ale tak, aby sa zachovali<br />
historicky cenné pivnice. Na nich pod dohľadom<br />
pamiatkarov postavili dom: vernú<br />
repliku pôvodného. Chýbajú už len drobné<br />
úpravy a môžu spustiť prevádzku, na pivnice<br />
príde rad neskôr. „Dnes je všetko veľmi drahé,<br />
najmä zariadenie do kuchyne a také veci,<br />
postupne robíme, ako vládzeme,“ potvrdzuje<br />
Peter Gažovič. Pýtame sa ho na skúsenosti<br />
s úradmi. Kto stavia, vie svoje... „Spočiatku<br />
to išlo celkom hladko, nemal som problém<br />
s povoleniami,“ hovorí. „Lenže teraz, po tej<br />
takzvanej reforme, už ani jeden úrad nesídli<br />
tam, kde bol a treba ísť na viac miest. Čo bolo<br />
v Novom Meste nad Váhom, je teraz v Trenčíne<br />
– skrátka, človek sa viac nabehá. A veľmi<br />
sa menia predpisy, trebárs aj hygienické,<br />
vraj to vyžaduje Európska únia. Musím mať<br />
klimatizáciu, ventiláciu a mnohé ďalšie veci,<br />
je to veľmi nákladné,“ priznáva. Pomoc štátu,<br />
agentúra pre <strong>rozvoj</strong> podnikania, európske<br />
fondy? Pán Gažovič pripúšťa, že sa vo financiách<br />
spoľahli viac na vlastné sily a na rodinu.<br />
„Radil som sa aj s kolegami, ktorí už podnikajú<br />
v reštauračných službách a žiadali o podporu,<br />
ale nepresvedčili ma. Aspoň 50-tisíc zaplatíte<br />
firme za to, že vám vybaví celú agendu, lebo<br />
tam ako amatér nemám šancu celú administratívu<br />
zvládnuť. Ale ešte nemáte záruku, že<br />
vám projekt schvália. Pritom som počul, že tie<br />
firmy pýtajú po schválení ešte desať percent<br />
z poskytnutého úveru. Tak to teda nie...“<br />
Nuž, Gažovičovci veria, že keď prídeme o čosi<br />
neskôr, privítajú nás už vo funkčnej prevádzke.<br />
Kiežby, lebo takýchto pekných zariadení nie<br />
je nikdy dosť. A, nadväzujúc na úvodné slová<br />
primátora Kišša, sú stelesnením jedného z komplexu<br />
faktorov, chápaných pod pojmom<br />
regionálny <strong>rozvoj</strong>. Ten, ako sme si povedali,<br />
záleží v prvom rade na miestnej<br />
aktivite. Ale aj na podpore štátu. �<br />
Foto: P. Zahradník<br />
41<br />
REPORTÁŽ
ANKETA<br />
42<br />
Marek TETTINGER<br />
1. Spor medzi KDH a ANO je o percentách<br />
v prieskumoch verejnej mienky a tých, čo po voľbách<br />
rozdelia strany na úspešné a neúspešné.<br />
Liberáli minulú jeseň spadli pod hranicu zvoliteľnosti<br />
– niekoľkomesačný konflikt s kresťanskými<br />
demokratmi im pomohol preskočiť psychologickú<br />
hranicu piatich percent. Ak majú túto kampaň<br />
dobre načasovanú, máme sa do konca volebného<br />
obdobia na čo tešiť. KDH im v tomto divadle statočne<br />
asistuje.<br />
2. Aj keď si človek o riadení STV a personálnej<br />
politike vedenia môže myslieť svoje, možno by nebola<br />
od veci aj sebareflexia autorov protestu. Skôr ako<br />
protest mohla prísť diskusia, ktorá by dala odpoveď<br />
na pár otázok: Aká má byť televízia s prívlastkom<br />
„verejnoprávna“? Je dôležitejšia celoplošná sledovanosť,<br />
alebo fakt, že televízia vyčlení vysielací čas<br />
aj pre rôzne menšiny. Ak sa STV dáva za vzor najmä<br />
ČT – máme na to jej príklad nasledovať? Financie,<br />
personálne obsadenie, nezávislosť od politických<br />
tlakov... Rozdielov by sa našlo viac.<br />
3. Eurooptimisti veria, že sa nájde zázračné<br />
riešenie, skeptici stále hlasnejšie kričia: „My sme<br />
to hovorili!“ Euroústavu čakajú zmeny, čo prinesie<br />
otvorenie Pandorinej skrinky, si dnes nik netrúfne<br />
predpovedať. Aj keď chápem politické dôvody,<br />
prečo po neúspechu vo Francúzku a Holandsku<br />
chcú v ratifikácii pokračovať v ďalších krajinách,<br />
márne hľadám racionálne zdôvodnenia pre toto<br />
rozhodnutie.<br />
OTÁZKY <strong>EUROREPORT</strong>U<br />
KOMENTÁTOROM<br />
SLOVENSKÝCH NOVÍN<br />
Klára GROSMANNOVÁ Slavo KLIKUŠOVSKÝ<br />
1. Kdeže 90 poslancov! Žiaden z nich by<br />
nehlasoval za predčasné voľby, teda za<br />
skončenie bezstarostného, dobre plateného<br />
teplého miestečka s množstvom privilégií.<br />
Veď, čože by si poslanci pílili haluz, na ktorej<br />
sedia do riadnych parlamentných volieb? Za<br />
sporom KDH – ANO je presne to, čo za inými<br />
spormi medzi koaličnými partnermi: ukázať,<br />
že „naša“ agenda je lepšia, a tým ňou chceme<br />
zvýšiť vlastné preferencie. Takúto „filozofiu“<br />
si osvojili nielen KDH a ANO, ale aj SDKÚ<br />
a SMK.<br />
2. Na výzve mi prekážalo najviac to, že jej<br />
iniciátori a organizátori boli ešte nedávno<br />
aktívnymi spolupracovníkmi STV – čiže úmysel<br />
Verejnosť za verejnoprávnosť prekryla ich<br />
osobná snaha o akúsi odvetu. Netvrdím však,<br />
že niet proti čomu v STV protestovať. Cieľ bojkotu<br />
(nepozerať zopár minút vysielanie STV)<br />
sa však nedosiahol. Keďže v rôznych médiách<br />
sú rôzne manipulácie na dennom poriadku,<br />
výsledku, že STV v inkriminovanom čase mala<br />
viac divákov – neverím. Najmä preto, že to<br />
tvrdí STV.<br />
3. Riešenie sa nájde, Európska únia bude<br />
existovať, bude sa rozširovať, len – predbežne<br />
– bez euroústavy – na základe iných<br />
pravidiel.<br />
1. Ak sedia v jednej vláde liberáli a svätuškári,<br />
inak to ani dopadnúť nemôže. Je však<br />
vtipné sledovať ako kádeháci odmietajú podať<br />
si s ruskovcami čo i len ruku. V zákulisí si však<br />
nemá problém šéf KDH potriasť ruku s Lexom,<br />
lebo si myslí, že to nikto nevidí a potom v parlamente<br />
sa tvári, že bojuje za zrušenie Mečiarových<br />
amnestií. Hrozné pokrytectvo.<br />
2. Celé je to trápne a tendenčné. Ak ide<br />
hovoriť o kultúre lacný komediant Skrúcaný,<br />
ktorý si na chlieb zarába imitovaním opitého<br />
Slotu, nemám k tomu, čo dodať.<br />
3. Môže to ohroziť prijatie nových kandidátskych<br />
krajín. Myslím si však, že euroústava<br />
sa trochu upraví a do troch rokov vstúpi do<br />
platnosti.
1. KDH hrozí predčasnými voľbami kvôli nevysloveniu dôvery ministrovi školstva Martinovi Froncovi, ale<br />
takmer všetci sa zhodujú na tom, že 90 poslancov by za ne asi nehlasovalo. Možno je za sporom KDH<br />
– ANO aj niečo viac, ale to sa asi nedozvieme. Čo si však myslíte o týchto nezhodách v rámci koalície?<br />
2. Asi 200 umelcov sa vzbúrilo a vyzvalo na malý bojkot STV. Protestujú proti tomu akým smerom sa<br />
uberá program našej verejnoprávnej televízie. Iniciatíva výzvy verejnosť za verejnoprávnosť má viac<br />
zástancov ako odporcov. Aký je váš názor na túto výzvu a možno by stálo za reč aj za porovnanie<br />
s komerčnými médiami...<br />
3. Francúzi povedali NIE európskej ústave, čo rozhodne povzbudí euroskeptikov. Otázkou zostáva, či<br />
to vážne ohrozí vývoj EÚ alebo sa, ako vždy, nájde nejaké šalamúnske riešenie?<br />
Dagmar KRIŠTOFIČOVÁ<br />
1. Nezhody v rámci koalície sú samozrejmosťou,<br />
najmä ak je zložená z takých diametrálne<br />
odlišných strán ako tá naša – špecificky<br />
slovenská. Všetko to odvolávanie a vyhrážanie<br />
sa odvolávaním je iba taký obyčajný politický<br />
humbug a je za ním skryté to, čo vlastne robí<br />
politiku politikou a to, čo sa občan nikdy sa<br />
nikdy nedozvie, lebo by naozaj padla vláda.<br />
2. Vôbec by ma neprekvapilo, keby umelci<br />
vyzývali na bojkot sledovania všetkých slovenských<br />
televízií, lebo aj na správach TA 3 sa dá<br />
vždy niečo nájsť. To je zaujímavé, že si vzali<br />
na paškál práve STV a iné komerčné televízie,<br />
kde zrejme zarábajú, sú v poriadku, tam sú<br />
tie programy na úrovni? Verejnoprávnosť STV<br />
by mal myslím ktosi kontrolovať a sledovať.<br />
Viac ma trápi, že musím platiť koncesionárske<br />
poplatky aj napriek tomu, že STV nesledujem,<br />
takisto ako ani dve ďalšie komerčné televízie.<br />
3. Francúzi zrejme vedeli, čo v tej ústave<br />
vlastne je, o čom je. To, že ju medzičasom<br />
neprijali ani Holanďania zrejme svedčí o tom,<br />
že európske súštátie nie je snom všetkých Európanov.<br />
Naši poslanci euroústavu schválili za<br />
nás, a naozaj by som rada vedela, či si ju aspoň<br />
prečítali.<br />
Eleonóra BUJAČKOVÁ Norbert MOLNÁR<br />
1. Je to vec preferencií obidvoch vládnych<br />
strán. Ich súperenie je zákonité, pričom ANO<br />
musí „tvrdiť muziku“, lebo je občas aj pod prahom<br />
zvoliteľnosti do parlamentu.<br />
2. Kto má médiá, ten má moc. STV zvýšila<br />
svoju sledovanosť, to je O.K. Koniec-koncov za<br />
peniaze daňových poplatníkov. Podstatné je<br />
vedieť, kto má STV? Lebo je politická...<br />
3. Dalo sa to čakať. Nejde o euroskepsu, ale<br />
o to, že Francúzom a iným národom sa nepáči<br />
vývoj „maastrichtských“ myšlienok. Zosúladiť<br />
25 štátov a ich obyvateľstvo, na to treba vyššiu<br />
vzdelanosť, kultúrnosť a kus európanstva.<br />
1. Rozpory v koalícii existujú už od chvíle<br />
zrodu tejto vlády. Raz sú silnejšie, raz slabšie,<br />
ale existujú. Že sa tieto dve strany ťažko znášajú,<br />
tomu je pravdepodobne na príčine nielen<br />
zásadný svetonázorový rozpor, ale aj zrážka<br />
záujmov. Na ich zmiernenie vedie hádam jediná<br />
cesta, a to, aby Martin Fronc dobrovoľne<br />
odišiel. Ani KDH by sa necítilo byť porazeným<br />
a vzali by vietor aj z plachiet ANO.<br />
2. Korene problémov vidím v strachu súkromných<br />
televízií. Myslia si, že čím ďalej tým<br />
viac pozerateľná STV im ukrajuje z reklamy.<br />
K tejto iniciatíve sa však pridali takí umelci,<br />
o ktorých v STV nie je záujem, nemajú tam<br />
svoj piesoček. Je skutočne humorné, keď obchodne<br />
slabá, ba často až primitívna televízia<br />
JOJ žiada od STV verejnoprávnosť.<br />
3. Kapsa EÚ je vždy plná náhradných riešení.<br />
A nikto sa nemusí obávať, že niečo uviazne.<br />
Teraz všetci rozprávajú, trasú sa, povzbudzujú<br />
sa, ale o dva mesiace sa už politici nebudú<br />
pamätať ani na to, že bolo jedno nevydarené<br />
referendum vo Francúzsku a v Holandsku.<br />
43<br />
ANKETA
OSOBNOSTI<br />
NIJAKÉ PRÁZDNE SĽUBY – K PROSPERITE<br />
VEDÚ REÁLNE CIELE<br />
Nahlas kritizuje nedostatky v našom štáte, poukazuje na chyby vlády, a tých, ktorí o veciach rozhodujú. Nezostáva<br />
však iba pri kritike. Alexander František Zvrškovec prázdne reči nevedie. Je úspešným manažérom, majiteľom<br />
alebo spolumajiteľom 80 podnikov na Slovensku, v emigrácii vo Švédsku bol 5 rokov ekonomickým riaditeľom Úradu<br />
zahraničného obchodu Švédskeho kráľovstva. Všetko, čo sa naučil a pochopil, ponúka ako prostriedok na vybudovanie<br />
takých pomerov na Slovensku, v ktorých sa bude ľuďom lepšie žiť. O založení novej strany Prosperita Slovenska sa s ním<br />
rozprávala Tatiana Jaglová.<br />
Apelujete na ľudí: Urobme si poriadok!<br />
Kde treba začať?<br />
Vo verejnej správe. V podnikoch, ktoré prosperujú,<br />
poriadok je. Tie, v ktorých poriadok<br />
nebol, zanikli. Prestal som žasnúť ako je to<br />
možné, že hoci všetci cítime nefunkčnosť<br />
verejnej správy, nerobíme s tým poriadok.<br />
Asi preto, lebo sa spoliehame, že to za nás<br />
urobia iní. Pätnásť rokov, odkedy som sa<br />
vrátil na Slovensko, som veril,<br />
že za peniaze, ktoré platím ako<br />
daňovník, sa ten, koho platím,<br />
bude venovať veciam spoločným.<br />
Konečne mi je jasné, že ak sám<br />
neurobím razantné kroky, poriadok<br />
nebude.<br />
Na Slovensku žije 600 tisíc občanov<br />
na hranici biedy, v zlých<br />
ekonomických podmienkach.<br />
Máte predstavu, ako im pomôcť?<br />
Ak sa štátu nepodarí zabezpečiť<br />
vysokú zamestnanosť, je to jeho<br />
neúspech. Prevažná väčšina nezamestnaných<br />
ľudí žije v nedostatku<br />
buď preto, že má nejaký fyzický<br />
hendikep, alebo preto, že spoločenské<br />
prostredie im neumožňuje<br />
uplatniť sa. Je však povinnosťou<br />
politikov identifikovať tých ľudí,<br />
ktorí by mohli byť k dispozícii na<br />
trhu práce.<br />
Foto: M. Košírer<br />
V jednej debate ste povedali, že Slovensku<br />
chýba sociálna filozofia...<br />
Áno, treba politickú doktrínu, ktorá by<br />
definovala spoločné ambície. Nestačí na to<br />
len slovenský znak a mávanie slovenskou<br />
zástavou. Týmto symbolom musíme dať aj<br />
zodpovedajúci obsah. Nesmú to byť ilúzie, ani<br />
sľuby, že budeme úspešnejší, že sa ľudia budú<br />
mať lepšie a krajina bude prosperovať. To, čo<br />
chceme dosiahnuť, musí byť merateľné. Treba<br />
na to reálne parametre. Tie sa zatiaľ nikomu<br />
nepodarilo definovať.<br />
Vy sám však povzbudzujete ľudí, aby<br />
boli hrdí na to, že sú Slováci a aj preto<br />
niečo robíte...<br />
Jedným zo základných zámerov, ktoré politická<br />
strana Prosperita Slovenska má, je<br />
ponúknuť ľuďom, opodstatnenú hrdosť<br />
na svoju krajinu. Nechceme byť iba<br />
krikľúňmi, ponúkať slová a hrať na<br />
struny národovectva.<br />
44<br />
Sme však v EÚ a je otázne, či v európskom<br />
parlamente práve národovectvo<br />
nebude komplikovať spoločnú stratégiu...<br />
Súčasná kríza európskej štruktúry spočíva<br />
v tom, že celá EÚ definuje svoju opodstatnenosť<br />
iba reálnou potrebou spojenia. Ak<br />
nechceme vojnu musíme vytvoriť niečo<br />
spoločné. Aspoň ,,rozmer dverí“. Do európ-<br />
skeho parlamentu štáty delegovali (nahor)<br />
svojich zástupcov. Ako to však vyzerá s ich<br />
spojením smerom nadol – k ľuďom? Podľa<br />
mňa tí, čo zastupujú Slovensko v európskom<br />
parlamente, nezastupujú vlastne nikoho. Ja<br />
sám necítim súdržnosť s delegovanými ľuďmi.<br />
Časť vôbec nepoznám a o tých, čo poznám,<br />
si nemyslím nič dobré. A ak aj v iných štátoch<br />
zvolili svojich zástupcov do európskeho parlamentu<br />
najmä preto, aby sa ich zbavili, aby ich<br />
vyhnali z domácej politickej scény, potom to<br />
s EÚ nebude dobre vyzerať. Ak títo ľudia budú<br />
rozhodovať o našej budúcnosti, súhlasím<br />
s Francúzmi, ktorí povedali nie. Neželajú si totiž<br />
byrokratickú inštitúciu bez kontaktu s fundamentom.<br />
Podľa mňa sa spoločná Európa<br />
musí budovať zdola. Popri procese budovania<br />
centrálnej organizácie musíme mať proces<br />
budovania základnej demokratickej zložky,<br />
teda na najnižšom stupni. To sa preskočilo.<br />
Na základe administratívnych dohôd sme<br />
sa rozhodli vybudovať centrálny systém a na<br />
lokálny sme zabudli. A keď sa pozrieme ako<br />
funguje slovenské obecné zriadenie, musíme<br />
konštatovať, že to je katastrofa – máme obce<br />
bez ekonomického zázemia, bez obecného<br />
zákona, každý si tam všeličo vymýšľa – je to<br />
vlastne iba folklór. Začali sme stavbou strechy,<br />
pričom nemáme ani múry ani základy.<br />
Najprv musíme položiť demokratický spoločenský<br />
základ u nás doma ako aj vo všetkých<br />
krajinách Európy a až potom sa môžeme<br />
zaoberať spoločnými inštitúciami. My sme začali<br />
budovať spoločné inštitúcie,<br />
ale tie nemajú možnosť dialógu<br />
s niekým, kto je reprezentatívny<br />
na najnižšom stupni. Európa<br />
je založená na princípoch demokracie<br />
a subsidiarity. Ale<br />
subsidiarita hovorí o delegácii<br />
nadol. Avšak komu? Európsky<br />
parlament chce demokratickú<br />
Európu. Ale tá demokracia bude<br />
len patetická, keď neexistuje inštitút<br />
subsidiarity.<br />
Pokiaľ ide o demokraciu<br />
a sociálnu filozofiu je Švédsko<br />
vzorová krajina. Vy by<br />
ste mohli skúsenosti odtiaľ<br />
preniesť k nám.<br />
Vo Švédsku máme vybudovanú<br />
práve základnú demokraciu.<br />
V obecnom riadení došlo<br />
k reforme. Vo Švédsku žije 10<br />
miliónov ľudí a máme 270 obcí.<br />
V priemere každý švédsky občan platí obci zo<br />
zarobených 100 korún 30 korún.<br />
To by bola pre Slovákov pohroma.<br />
Isteže, je to dosť. Ale ľudia sú spokojní. Lebo<br />
vedia, že ich peniaze sa použijú na správne<br />
veci. Tvoria sa spoločné hodnoty. A ak to v nejakej<br />
obci nejde, potom štát, ktorý to všetko<br />
kontroluje, obec rozpustí a pričlení niekde tak,<br />
aby to fungovalo.<br />
Myslíte si, že je to model aj pre nás?<br />
Určite. Ale ľudia by museli mať možnosť<br />
kontrolovať využitie svojich peňazí.<br />
Na Slovensku máme okolo 2900 obcí na 5<br />
miliónov obyvateľov. Obecný politik by mal<br />
mať právo zdaniť obyvateľov obce, a tí budú<br />
mať potom záujem o kontrolu svojich peňazí<br />
– čo sa za ne urobilo. Na Slovensku obec<br />
nemá právo vyberať dane. Slovenskí starostovia<br />
a primátori sú iba prerozdeľovači peňazí<br />
a stále žiadajú, aby im ich niekto z centra dal.<br />
Nerobia nič, aby presvedčili ľudí v obci, že sa<br />
treba podieľať vlastnými prostriedkami na jej
udovaní. Taká neadresná lokálna politika nie<br />
je žiadna politika. A čo je najhoršie – úradníci,<br />
ktorí o niečom dôležitom rozhodujú, si vezmú<br />
5-10 ba aj 20 percent za to, že rozhodli v prospech<br />
záujmu nejakej osoby. To je kriminálne.<br />
Ale niektoré naše politické strany také vydieranie<br />
pokladajú za celkom normálne. Naša<br />
strana nikdy nesmie prepadnúť ilúzii, že toto<br />
je legitímne.<br />
Myslíte si, že vaša strana zvládne potlačiť<br />
túžbu ľudí rýchlo zbohatnúť aj<br />
takýmto spôsobom? Napokon, korupcia<br />
existuje aj v krajinách ako Nemecko, či<br />
Francúzsko...<br />
Túžba zbohatnúť sa potlačiť nedá. Dá sa<br />
však vytvoriť systém, ktorý zabráni možnosti<br />
korupcie. Štátny systém musí garantovať mechanizmy<br />
kontroly, ktoré korupcii zabránia.<br />
Ale keď sa politici boja rozhodnúť o zavedení<br />
kontrolného systému, to znamená, že korupcia<br />
je predznamenaná.<br />
Viete teda, čo nechcete. Ale viete aj ako<br />
dosiahnuť zmenu?<br />
Máme jasnú predstavu. Do našej strany si<br />
vyberáme ľudí, ktorí nie sú závislí na tom, aby<br />
z politiky žili.<br />
Ale svoje záujmy majú. A mohli by sa<br />
snažiť obhajovať ich.<br />
Nie. Sú to ľudia, ktorí jasne vidia, kde je<br />
v slovenskej politike chyba, a že treba systém<br />
zmeniť. Vedia, že sa im to napokon oplatí,<br />
lebo systém kontroly a právo bude chrániť<br />
aj ich. Politik by mal dozorovať, aby verejná<br />
správa fungovala. Vo voľbách volíme svojich<br />
zástupcov, ktorí majú ustrážiť neskorumpovateľnosť<br />
štátnych úradníkov a všetkých tých,<br />
ktorí rozhodujú.<br />
Chcete dať ľuďom garancie, že sa oplatí<br />
byť slušným a statočným človekom?<br />
Určite. Tí ľudia, ktorí spreneveria dôveru<br />
v seba samého si ani neuvedomujú, čo sa<br />
vlastne stalo. Napríklad v ázijskej kultúre<br />
stratiť tvár znamená vlastne nebyť. Radšej<br />
nesľúbiť ako nedodržať. My však máme inú<br />
tradíciu – 50 rokov rétoriky a sľubov. Kontroloval<br />
niekto, čo sa v päťročnici naozaj splnilo?<br />
Deväťdesiat percent energie šlo na to, aby sa<br />
vybudoval plán. Ale realizácia a kontrola? To<br />
už bolo slabšie. Na päť rokov sa ani plánovať<br />
nedá. Život beží, všeličo sa stane a my musíme<br />
veci za pochodu prispôsobovať. Treba<br />
vedieť prežiť v reálnom svete. Chceme garantovať,<br />
že čestní a statoční ľudia budú v štáte<br />
viditeľní, ocenení a ich zástupcovia budú mať<br />
rozhodujúce slovo.<br />
Verejnosť by mala vedieť, že za vaším<br />
programom stoja odborníci. Máte ich?<br />
Pätnásť rokov pracujem na Slovensku, komunikujem<br />
s ľuďmi, všímam si ich. A teraz im<br />
ponúkam spoluprácu. Mnohí sa chcú pridať.<br />
Do politickej strany, ktorá by mohla mať<br />
úspech, sa ľudia radi hrnú...<br />
Iste, ale my záujemcov podrobujeme prísnej<br />
analýze. Centrálne zodpovední ľudia mu-<br />
sia byť dobre prelustrovaní. Veď sa na nich<br />
musíme spoľahnúť. Nemôžeme sa predsa<br />
nechať ,,zastreliť“ zozadu. Pre nás je dôležité,<br />
aby tí ľudia, ktorí sú tvorcami politickej<br />
stratégie, boli schopní vysvetliť svoj program<br />
ostatným. Chceme ľudí, ktorí vedia nadchnúť,<br />
alebo, povedal by som, žiariť. Byť svetlom, za<br />
ktorým ostatní pôjdu.<br />
Máte takýchto ľudí aj v regiónoch?<br />
Po celom Slovensku máme asi 20 cieľových<br />
oblastí, kde chceme vybudovať organizácie<br />
strany. Musia mať svoj program, obsahové<br />
posolstvo. Počas tohto leta v odborných skupinách<br />
prediskutujeme, čo nás spája a zjednotíme<br />
sa na určitom názore.<br />
Slovensko sa snaží o <strong>rozvoj</strong> trhovej ekonomiky<br />
ale predstavy niektorých našich<br />
politikov o nej sú dosť zvláštne.<br />
Hospodárska politika, ktorú naša strana<br />
formuluje, je postavená na niekoľkých tézach.:<br />
Na vysokej zamestnanosti – bez nej<br />
nie je možné tvoriť sociálne systémy. Ak<br />
obyvateľstvo nezarába peniaze, štát nebude<br />
mať prostriedky na realizáciu spoločných<br />
cieľov a snov. Ďalším cieľom našej hospodárskej<br />
politiky je vysoká pridaná hodnota.<br />
Ak sa mám ako štát rozhodnúť, či podporím<br />
investíciu automobilky, alebo nemocnice,<br />
vyberiem si nemocnicu, lebo v nej mám ľudí,<br />
ktorí sú dvakrát tak zaplatení ako montéri<br />
v automobilke. Montážny závod je totiž tou<br />
najhoršou štátnou investíciou pretože tvorba<br />
hodnôt je minimálna.<br />
A my sa tešíme, že k nám prichádza jedna<br />
automobilka za druhou...<br />
To je hlboký omyl hospodárskej doktríny. Je<br />
to neúspech, mrhanie verejnými prostriedkami.<br />
Sú to akty zúfalcov, ekonomicky nevzdelaných<br />
ľudí. Napríklad: Jeden robotník v automobilke<br />
zarába 10-15 tisíc Sk. Ak by som<br />
si otvoril veľkú nemocnicu s 1000 lôžkami,<br />
potreboval by som množstvo zamestnancov,<br />
ktorí by zarábali oveľa viac ako robotník v automobilke.<br />
Kto viac zarába, dáva štátu vyššie<br />
dane. Ale naši politici musia ľuďom ukazovať,<br />
že niečo robia, že sú činní. Investujeme spoločenské<br />
prostriedky (naše penzie, úspory) do<br />
aktivít s najprimitívnejšou robotou a nie tam,<br />
kde by bol efekt najvyšší.<br />
Akadémia vied potrebuje 1,5 miliardy Sk<br />
ročne. Ale tí ľudia nevymysleli dokopy nič, čo<br />
by bolo spoločensky použiteľné. V každom<br />
švédskom podniku je minimálne desiatka patentov,<br />
ktorými sa zabezpečuje jedinečnosť<br />
a kvalita výroby. Tam nie sú štátne inštitúcie,<br />
ktoré by dotoval štát. Ak výsledkom výskumu<br />
sú nové pracovné príležitosti, či užitočné<br />
patenty, potom, nech sa páči! Napríklad<br />
– na Slovensku sa vyvinul robot na zváranie<br />
a k nemu ste museli zamestnať troch zváračov,<br />
aby sa zváralo. Mám na Slovensku<br />
tisíce zamestnancov a množstvo fabrík, ale<br />
nemôžem použiť ani jeden patent, ktorý sa<br />
tu vymyslel.<br />
Kde je podľa vás spoločenský efekt najvyšší?<br />
V službách a patentovo chránenej výrobe<br />
tovaru. Ale chceme podporovať aj priemysel,<br />
kde sa tvoria hodnoty, postavené na vlastnom<br />
rozume.<br />
Hovorievate, že treba udržiavať národnú<br />
kultúru a tradície a budovať na najlepších<br />
duchovných hodnotách.<br />
Politika je vlastne hľadanie spoločného menovateľa<br />
medzi ľuďmi. Kultúra a história ním<br />
je. Musíme urobiť všetko preto, aby opísanie<br />
našej histórie bolo pravdivé. Mám iné informácie<br />
o histórii Slovanov ako naši historici.<br />
Napríklad: V oblasti Komárna, ktoré bolo rímskou<br />
pevnosťou na severnom brehu Dunaja,<br />
žila kresťanská komunita. Bývali tu Kvádi.<br />
Prišli vraj z provincie Germania. Ale provincia<br />
Germania je pokrstená podľa Germanikusa,<br />
„Áno, treba politickú doktrínu, ktorá by definovala spoločné ambície.<br />
Nestačí na to len slovenský znak a mávanie slovenskou zástavou.<br />
Týmto symbolom musíme dať aj zodpovedajúci obsah.“<br />
ktorý bol rímskym veliteľom. Rimania potom<br />
každého v tej provincii nazývali Germánom.<br />
A my dnes z jazykového výskumu vieme, že<br />
Kvádi boli Slovania. Vo štvrtom storočí sa títo<br />
Germáni alebo teda vlastne Slovania dali dokopy<br />
s inými slovanskými kmeňmi a neprijali<br />
oficiálne rímske kresťanstvo. Na dnešnom slovenskom<br />
území sa vzbúrili pokrstené kmene<br />
proti rímskej predstave kresťanstva. Neuznávali<br />
totiž spojenie cirkvi a svetskej moci. Na<br />
slovanskú históriu a kultúru môžeme byť teda<br />
právom hrdí.<br />
Túžba cirkvi po svetskej moci je zreteľná<br />
stále. Aj v našej súčasnej politike...<br />
V našom základnom programe máme<br />
odluku cirkvi od štátu Pravá kresťanská viera<br />
hovorí o inom svete – o duševnom, o iných<br />
hodnotách. Ak kresťan žije podľa desatoro<br />
božích prikázaní, páči sa aj svetskej moci.<br />
Ale ja ako kresťan nechcem byť sluhom svetského<br />
pána.<br />
Ak sa kresťania snažia manipulovať štátom<br />
politikou, to je prekročenie božích prikázaní.<br />
To už nie je pravé kresťanstvo.<br />
Máte teda jasnú predstavu o tom, čo<br />
by vaša politická strana mohla zmeniť,<br />
a ako by pomohla dosiahnuť vyššiu životnú<br />
úroveň občanov...<br />
Politická strana by mala byť niečím dlhodobým,<br />
nie nejakou skupinou kamarátov. Niektoré<br />
politické strany už chceli s nami spolupracovať.<br />
Ale hneď začali rozprávať o peniazoch,<br />
o kampani a obsah, s ktorým by sme chceli<br />
prísť, ich nezaujímal. My chceme osloviť<br />
každého, kto cíti, že v tomto štáte nie<br />
je poriadok, spravodlivá kontrola<br />
a že budúcnosť je neistá. Nechceme<br />
dávať ľuďom zbytočné sľuby. �<br />
45<br />
OSOBNOSTI
KOMENTÁR<br />
Na prelome mája a júna vzrušili slovenskú<br />
verejnosť dve udalosti – únos slovenského multimilionára<br />
a vražda banskobystrickej právničky.<br />
Obe však boli iba policajnou hrou, v konečnom<br />
dôsledku nikoho nezabili, ba ani neuniesli,<br />
to len polícia obe osoby ukryla, pretože boli<br />
údajne skutočne ohrozené na živote. O akcii<br />
nevedeli rodiny „postihnutých“, iné zložky polície,<br />
ba ani novinári, hoci tí si kdečo domýšľali.<br />
Slovenská polícia dokonca už i zatkla údajného<br />
objednávateľa oboch vrážd, a tak očakávala<br />
od verejnosti vďaku, či aspoň ocenenie svojich<br />
úspechov. Stal sa však opak – ľudia dali najavo<br />
svoje znechutenie z tohto, že štátne orgány si<br />
„robia, čo chcú“, nekonzultujú s verejnosťou<br />
svoje zámery, ba ani ich nezaujíma názor verejnosti,<br />
keď vykonávajú to, čo oni považujú za<br />
najlepšie pre obyvateľstvo tejto krajiny. Márne<br />
už minister vnútra, či generálny prokurátor<br />
argumentovali tým, že podobné metódy policajnej<br />
práce sú štandardné a účinné, že sa používajú<br />
vo všetkých demokratických krajinách.<br />
Stupeň nedôvery sa len zvýšil.<br />
Aj keď len malou, mohli by byť tieto udalosti<br />
paralelou s neschválením ústavnej zmluvy pre<br />
Európu v dvoch zakladajúcich štátoch Európskej<br />
únie – vo Francúzsku a v Holandsku. Potvrdila<br />
sa stará pravda, že ľuďom nemožno robiť<br />
dobre proti ich vôli. Ani bez ich vedomia.<br />
Príčiny<br />
Dlhé mesiace vymýšľal a koncipoval Konvent<br />
pre budúcnosť Európy text budúcej ústavnej<br />
zmluvy Európskej únie. Vznikol dokument,<br />
ktorý je aj podľa euroodborníkov príliš dlhý,<br />
príliš zložitý a ťažko pochopiteľný. Je teda<br />
zrejmé, že väčšina voličov, ktorí sa k nemu mali<br />
vyjadriť v referendách, samotný text ústavnej<br />
zmluvy nečítala. Čo teda podnietilo Francúzov<br />
v poslednú májovú nedeľu a Holanďanov o tri<br />
dni neskôr, aby text odmietli? Politológovia i samotní<br />
politici sa predbiehajú v hodnoteniach.<br />
Hovorí sa o tom, že príčinou by mohol byť sociálny<br />
rozmer ústavy, prílišný etatizmus zo strany<br />
Bruselu, alebo obavy zo straty národných<br />
špecifík. Pristavme sa pri poslednom bode. Už<br />
od čias raného stredoveku presviedčali vladári<br />
svoje národy o tom, že práve národné špecifiká,<br />
národný štát je to najdôležitejšie (mať vlastný<br />
štát znamená život). Práve pod národnými<br />
insígniami mali mladí muži položiť život za<br />
kráľa, za vlasť, národná hrdosť mala pomôcť<br />
prekonať ťažké časy, národná identita viedla<br />
jednotlivcov k tomu, aby bojovali proti „cudzím<br />
prišelcom“. Na zdôraznení národného<br />
princípu bolo najjednoduchšie vyvolať<br />
i vojnu (a je dodnes, pripomeňme si<br />
len príklad Balkánu). Moderná spoločnosť,<br />
ktorá sa začala rodiť práve<br />
46<br />
ÚSTAVA PRE EURÓPU: FRANCÚZSKA<br />
FACKA, HOLANDSKÉ K. O.<br />
Foto: European Community<br />
v ranom stredoveku, znamenala aj vznik národných<br />
štátov. Stáročia pestovania národnej<br />
hrdosti nie sú pravda len špecifikom Európy,<br />
ale práve tu vznikali a tu aj zanechali najhlbšie<br />
stopy. Obavy, že európska ústava znamená<br />
vznik akéhosi superštátu, v ktorom sa národné<br />
špecifiká stratia a rozhodovať sa bude predovšetkým<br />
v Bruseli môžu byť jedným z dôvodov<br />
toho, že ústava neuspela. A ona podľa súčasných<br />
rozhodovacích mechanizmov musí uspieť<br />
vo všetkých 25 členských krajinách, aby vstúpila<br />
do platnosti. To sa už nestane.<br />
Hovorí sa, že Francúzi v referende potrestali<br />
skôr vlastnú vládu než Brusel. Ale kým vlastná<br />
vláda v Matignonskom paláci sa stihla zrekonštruovať<br />
bleskovou rýchlosťou, len za niekoľko<br />
dní, pred Bruselom vyvstali otázky oveľa naliehavejšie<br />
a predovšetkým ťažšie riešiteľné.<br />
Francúzsky premiér Jean-Pierre Raffarin podal<br />
demisiu do rúk prezidenta Jacquesa Chiraca<br />
a ten povolal do tejto funkcie bývalého ministra<br />
zahraničných vecí Dominiqua de Villepin,<br />
druhým mužom kabinetu sa stal predseda<br />
vládnuceho Zväzu pre ľudové hnutie Nicolas<br />
Sarkozy a ďalšie posty obsadili členovia pôvodnej<br />
vlády len s malými presunmi. Predsa však<br />
55 percent NON a takmer 62 holandského<br />
NEE vzbudzuje obavy. Podľa všetkého ústavu<br />
už nemožno resuscitovať, ani reanimovať len<br />
– pochovať. Zaujímavé je však, že deň po búrlivom<br />
holandskom odmietnutí ratifikoval ústavu<br />
parlament Lotyšska. Je to tým, že takáto celoeurópska<br />
zmluva viac vyhovuje práve novým<br />
členským štátom?<br />
SOŇA MOTUSOVÁ<br />
Faktom je, že práve minuloročné historicky<br />
najväčšie rozširovanie Európskej únie môže<br />
byť ďalšou príčinou jej odmietnutia v dvoch zakladajúcich<br />
štátoch. Je nepochybné, že desať<br />
krajín, ktoré sa stali členmi únie 1. mája 2004<br />
nepatrí k tým bohatším, ba naopak. Sú to<br />
krajiny, ktoré rozhodne nebudú patriť k čistým<br />
platiteľom, väčšina z nich je naopak čistým<br />
prijímateľom finančných prostriedkov z rozpočtu<br />
únie. Dnes, keď sa rozhoduje o finančnej<br />
perspektíve európskeho spoločenstva na roky<br />
2007 – 2013, by sa to mohlo stať rozhodujúcim<br />
faktom. Najbohatšie krajiny únie totiž ohlasujú<br />
úmysel znížiť svoj príspevok do rozpočtu, čo pochopiteľne<br />
novým členom nevyhovuje. Ústavu<br />
ale neodmietli bruselskí finanční experti, ale<br />
úplne bežní ľudia v Holandsku i Francúzsku.<br />
Tým megarozšírenie prinieslo zväčša iba obavy<br />
z prílevu lacnej pracovnej sily, navyše nenavyknutej<br />
na taký stupeň sociálnej ochrany, aký bol<br />
bežný v pôvodných členských krajinách. Preto<br />
ho ani nevyžadujú. Nemožno povedať, že by<br />
pracovníci zo strednej a východnej Európy hromadne<br />
obsadzovali pracovné trhy v západnej<br />
Európe, a ak odchádzajú, sú to ľudia jazykovo<br />
i odborne vybavení tak, že sú prínosom pre<br />
ekonomiky krajín, kde sa uplatňujú. Ak však<br />
ľudia neodchádzajú za prácou, je potrebné<br />
povedať, že práca prichádza za nimi. Rozsiahle<br />
investície v strednej a východnej Európe sú<br />
zaujímavé pre firmy práve pre vzdelanú, lacnú<br />
a čo sa týka sociálnej ochrany veľmi skromnú<br />
pracovnú silu. Napokon teda k ataku na sociálny<br />
systém v západnej Európe dochádza, no je
nevyhnutné pripomenúť, že on by sa uskutočnil<br />
aj bez rozširovania. Sociálny a dôchodkový systém<br />
v „starých“ členských krajinách je dlhodobo<br />
neudržateľný, a každý to vie. Európa starne,<br />
v záujme „udržania životného štandardu“ sa<br />
rodí stále menej detí, sociálny raj sedemdesiatych<br />
a osemdesiatych rokov 20. storočia mizne<br />
v histórii. Len politici na východe majú ďaleko<br />
jednoduchší postup v tom ako odmietnuť sociálny<br />
rozmer reforiem, pretože ich obyvateľstvo<br />
takúto sociálnu ochranu vlastne nikdy nezažilo<br />
a ani nevie, ako by ju vyžadovalo. Nie je to<br />
teda jasnozrivosť stredo a východoeurópskych<br />
politikov v tomto smere, ako sa to pokúšajú interpretovať<br />
v Bruseli – jednoducho na východe<br />
majú ľahšiu cestu a zažívajú menší odpor.<br />
Dôsledky<br />
Dvadsaťpäťka je už realitou, ale spory<br />
o ústavu a najmä finančnú perspektívu môžu<br />
zablokovať ďalšie rozširovanie. Myšlienka<br />
otca európskej integrácie Roberta Schumana<br />
o tom, že Európa bude povinná prijať aj<br />
národy zo stredu a východu kontinentu, ktoré<br />
sa oslobodia od komunistických diktatúr, je<br />
síce humanistická, ale súčasné udalosti môžu<br />
znamenať stop v ceste do únie práve pre Bulharsko,<br />
Rumunsko, Chorvátsko, ale napríklad<br />
aj Turecko, ktoré sa o to snaží už niekoľko desiatok<br />
rokov. Európa má dnes iné starosti.<br />
Ďalším dôsledkom dvojitého nie bol prirodzene<br />
pokles hodnoty<br />
jednotnej európskej<br />
meny. Euro klesá, nie<br />
síce dramaticky, ale<br />
predsa. Len niekoľko<br />
dní po francúzskom<br />
i holandskom referende<br />
kleslo na<br />
osemmesačné minimum, a hoci niektorí<br />
analytici tvrdili, že iba reaguje na zmeny úrokových<br />
mier v USA, je zrejmé, že aj neúspechy<br />
ústavnej zmluvy poklesu pridali. Horšie však je,<br />
že priame údery dostáva aj samotná spoločná<br />
mena ako pojem. Pri politických otrasoch v jednotlivých<br />
krajinách, pri prudkých zmenách, či<br />
politickej neistote sa vždy tento stav odráža<br />
aj na stave národnej meny. V prípade eura to<br />
nie je možné. Tak sa vyskytli aj úvahy – a tie sú<br />
v celom procese snáď najnebezpečnejšie, že<br />
európsky menový systém by sa mohol zásadne<br />
zmeniť. Totiž, že euro by mohlo zaniknúť.<br />
Prvé náznaky takéhoto nemysliteľného vývoja<br />
sa objavili po stretnutí nemeckého ministra<br />
financií Hansa Eichela s prezidentom nemeckej<br />
centrálnej banky Axelom Weberom . Hoci<br />
obaja predstavitelia označili takéto úvahy za<br />
absurdné, no pripustili, že hovorili o možnom<br />
kolapse hospodárskej a menovej únie. Eurozóna<br />
vlastne neprispela ku konvergencii jednotlivých<br />
ekonomík, naopak rozdiely posilňuje. Pre<br />
niektoré krajiny sú jednotné úroky privysoké,<br />
pre iné prinízke. Navyše oslabenie princípov<br />
Paktu stability a rastu tiež neprispieva k posilneniu<br />
jednotnej meny. Pretrvávajúce obavy<br />
obyvateľstva z narúšania sociálnych istôt<br />
(a tieto obavy budú rásť) môžu viesť niektorých<br />
politikov k tlaku na Európsku centrálnu banku,<br />
najmä na jej nezávislosť, a tak by eurozónu<br />
Foto: archív<br />
mohli začať niektoré krajiny opúšťať. Podobný<br />
hlas o návrate k líre už zaznel napríklad aj z Ríma.<br />
Krajiny, ktoré euro neprijali, ako napríklad<br />
Veľká Británia, či Švédsko, sa teraz vyhrievajú<br />
na slnku svojich národných mien. Zdá sa, že<br />
Slovensko bolo v tomto smere prezieravé, keď<br />
dalo prednosť sociálnym reformám pred prijatím<br />
eura, ktoré odložilo až na roku 2009. Práve<br />
sociálne reformy na Západe totiž môžu euru<br />
„Práve sociálne reformy na Západe totiž môžu euru ublížiť viac ako<br />
terajšie neprijatie spoločnej európskej ústavy v dvoch krajinách eurozóny.<br />
Euro v čase jeho zavedenia, ba aj dnes malo byť zárukou, že<br />
krajina povedie rozumnú hospodársku politiku.“<br />
ublížiť viac ako terajšie neprijatie spoločnej<br />
európskej ústavy v dvoch krajinách eurozóny.<br />
Euro v čase jeho zavedenia, ba aj dnes malo<br />
byť zárukou, že krajina povedie rozumnú hospodársku<br />
politiku.<br />
Rozpad eurozóny sa dnes vidí byť veľmi<br />
nepravdepodobný, no nie je nemožný. Ústava<br />
mala politicky zastrešiť ekonomickú integráciu<br />
na európskom kontinente rátajúcu sa už<br />
na desaťročia. Aj keď dnes počuť pohrebné<br />
reči o „dome bez strechy“, „konci európskej<br />
integrácie“, „pochovávaní ústavy“ a ďalšie, je<br />
to predsa len organizmus, ktorý sa formoval<br />
prakticky celé povojnové obdobie, má svoje<br />
pravidlá fungovania a môže, tak ako vyhlásil<br />
známy euroskeptik, český prezident Václav<br />
Klaus, fungovať tak ako dosiaľ aj bez ústavnej<br />
zmluvy.<br />
Riešenia<br />
Po francúzskom a následne holandskom<br />
šoku (Holanďania hlasovali v referende, ktoré<br />
nie je pre parlament záväzné, no politici im<br />
sľúbili, že záväzné bude) sa zdá byť hlasovanie<br />
v ďalších krajinách už zbytočné. Ak je kvórum<br />
pre prijatie ústavnej zmluvy 25:0, hoci by aj<br />
Francúzi a Holanďania zostali vo svojom názore<br />
osamotení – a to iste nezostanú, zdá sa<br />
byť bezpredmetným pokračovať v hlasovaní,<br />
či už v parlamentoch, alebo v plebiscitoch.<br />
Lotyši to napriek tomu urobili. Skóre teda teraz<br />
vyzerá 10 pre, dvaja proti a trinásť zatiaľ<br />
nehlasovalo. Objavil sa aj názor, ktorý by mal<br />
zmeniť pravidlá počas hry. Prišiel z Rakúska<br />
a hovorí sa v ňom o dvojitej väčšine, teda, že<br />
by ústavnú zmluvu schválila väčšina štátov<br />
a väčšina obyvateľstva. Napokon podobné<br />
ustanovenia o hlasovaní obsahoval práve aj<br />
sporný dokument. Nedostatkom tohto návrhu,<br />
ktorý ho zrejme pochová, je práve skutočnosť,<br />
že prichádza počas rozbehnutej hry. Predsa<br />
však európska ústava obsahuje ustanovenia,<br />
ktoré by mohli po rozšírení zabezpečiť hladšie<br />
rozhodovanie v orgánoch únie. Hovorí sa o „ultra<br />
light“ modeli, ktorý by obsahoval práv e len<br />
to, čo Európska únia pre rozhodovanie v najbližších<br />
rokoch bude potrebovať najviac.<br />
V prvom rade je to práve spomínané rozhodovanie<br />
dvojitou väčšinou. To by bol najväčší<br />
problém vyrokovať pre „ultra light“ verziu<br />
spoločného dokumentu, pretože bez ústavy si<br />
to vyžiadal zmenu dosiaľ platných zmlúv. Obsahuje<br />
citlivú otázku, pretože vzbudzuje obavy<br />
z rozhodovania „o nás bez nás“. S ťažkosťami,<br />
ale dalo by sa to dosiahnuť. Námietok naopak<br />
niet pri budovaní európskej diplomatickej služby,<br />
diplomatického aparátu Európskej únie.<br />
Zdržanlivé k spoločnej zahraničnej politike sú<br />
napríklad Dánsko a Veľká Británia, čo by spôsobilo<br />
problémy pri vytváraní postu ministra<br />
zahraničných vecí. Ten by mal byť zároveň podpredsedom<br />
Európskej<br />
komisie a mal by<br />
obhajovať spoločné<br />
stanoviská prijaté<br />
v Bruseli. Už postoj<br />
k zásahu v Iraku však<br />
naznačil, že viaceré<br />
veľké európske krajiny<br />
si žiarlivo strážia vlastnú zahraničnú politiku,<br />
a tak by bolo nesmierne ťažké dosiahnuť<br />
spoločné stanoviská. Aj ťažko by sa aj hľadal<br />
človek na post šéfa európskej diplomacie – nesmel<br />
by totiž zastávať národné stanoviská. Aj<br />
v tomto prípade by sa museli zmeniť európske<br />
zmluvy. Rovnaký postup by sa týkal prezidenta<br />
Európskej rady, ktorý by mohol v mene Európy<br />
byť pendantom napríklad prezidenta USA.<br />
Nahradil by terajšie šesťmesačné rotujúce<br />
predsedníctvo. Problémy by zrejme boli aj so<br />
„štíhlejšou“ Európskou komisiou. Hoci obyvateľstvu<br />
členských krajín prekáža prebujnelý<br />
aparát v Bruseli, predsa každá krajina chce<br />
mať „svojho“ komisára. Už Zmluva z Nice však<br />
predpokladala, že počet komisárov bude len<br />
2/3 z počtu členských krajín, hovorila o tom<br />
však až po rozšírení na 27 členov. Návrh ústavnej<br />
zmluvy šiel však ešte ďalej, skutočne každá<br />
krajina by nemusel mať svojho komisára.<br />
Čo sa z pôvodného návrhu ústavnej zmluvy<br />
podarí pre budúcnosť zachovať, či nanovo<br />
vyrokovať a aj presadiť u obyvateľstva jednotlivých<br />
členských krajín, je hudbou budúcnosti.<br />
V každom prípade si však politici musia<br />
uvedomiť, že hlasovanie vo Francúzsku<br />
a Holandsku znamenalo jasné varovanie:<br />
Nerozhodujte o Európanoch<br />
bez nich samých, čo ako dobre<br />
by ste to mysleli! �<br />
47<br />
KOMENTÁR
KOMENTÁR<br />
Strach z poľského inštalatéra bol podľa<br />
domácich a zahraničných komentátorov jednou<br />
z hlavných príčin odmietnutia európskej<br />
ústavnej zmluvy vo francúzskom referende.<br />
Spolu s ním pôsobil strach z invázie Turkov do<br />
Francúzska po prípadnom pristúpení Turecka<br />
do EÚ po 10 – 15 rokoch vyjednávania. Samozrejme,<br />
európska ústavná zmluva, ktorá mala<br />
za cieľ predovšetkým zefektívniť vnútorné pravidlá<br />
rozhodovanie v EÚ, tento strach vecne<br />
nemohla zapríčiniť. Stala sa však vhodným<br />
ventilom tohto strachu.<br />
Francúzski politici mali, pravdaže, predvídať,<br />
že tento strach môže byť faktorom,<br />
ktorý rozhodne o výsledku ratifikácie. Tak<br />
ako holandskí politici mali predvídať, že po<br />
vražde známeho holandského režiséra van<br />
Gogha islamskými extrémistami bude strach<br />
z islamských Turkov hrať významnú úlohu<br />
v ratifikačnom procese aj v ich krajine. Mali<br />
predvídať aj to, že občania bohatého Holandska<br />
už odmietajú, aby ich krajina patrila<br />
medzi najväčších čistých platcov do rozpočtu<br />
EÚ, a tým aj medzi hlavných nositeľov solidarity<br />
v zjednotenej Európe. Hoci ide iba<br />
o zhruba jedno percento hrubého domáceho<br />
produktu Holandska. Mali to predvídať tým<br />
skôr, že tento strach nebol iba spontánnou<br />
reakciou občanov na určité udalosti a zmeny,<br />
ale aj výsledkom toho, že niektorí ich kolegovia<br />
politici si z vyvolávania tohto strachu urobili<br />
v demokracii legitímnu agendu slúžiacu<br />
na zväčšenie svojho politického vplyvu.<br />
Pripomínam to nie preto, aby som spochybnil<br />
demokratickú procedúru ratifikačných<br />
referend vo Francúzsku a Holandsku a ich<br />
výsledok. Hovorím to preto, že tento strach<br />
a jeho inštrumentálne využívanie vo vnútropolitickom<br />
boji bol prítomný v „starých členských<br />
krajinách EÚ už pred rozšírením tohto<br />
integračného zoskupenia o krajiny zo strednej<br />
a východnej časti starého kontinentu.<br />
Odpoveďou na tento strach z návalu lacnej<br />
pracovnej sily z východu sa v predvstupových<br />
rokovaniach stalo zavedenie takzvaných prechodných<br />
období na voľný pohyb pracovnej<br />
sily v niektorých členských krajinách. Treba si<br />
spomenúť, ako aj tí slovenskí politici, komentátori<br />
a aktivisti mimovládnych organizácií,<br />
ktorí sa dnes zadúšajú od radosti nad výsledkami<br />
referend vo Francúzsku a Holandsku,<br />
vtedy planuli spravodlivým rozhorčením nad<br />
obmedzovaním jednej zo štyroch základných<br />
slobôd, na ktorých je postavený vnútorný trh,<br />
takými krajinami, ako sú napríklad Rakúsko<br />
či Nemecko. Dnes je pre týchto ľudí politické<br />
využitie toho istého strachu vo Francúzsku na<br />
zamietnutie Európskej ústavnej zmluvy<br />
chvályhodným politickým aktom, ktorí<br />
dal lekciu bruselským byrokratom<br />
a predsedom vlád 25 členských<br />
krajín, ktorí sa po 4 rokoch práce<br />
48<br />
KEDY BOLO REFERENDUM O NÁS?<br />
zhodli na kompromisnom znení ústavnej<br />
zmluvy.<br />
O tomto kompromise sa aj na Slovensku<br />
šíria ničím nepodložené chýry, že bol výsledkom<br />
akéhosi sprisahania tých, ktorí chceli<br />
prostredníctvo zložitých formulácií v texte<br />
európskej ústavnej zmluvy centralizovať moc<br />
v EÚ. Len sa už nehovorí, či Blair, Chirac,<br />
Schröder, Dzurinda, Rasmussen, Junkers<br />
a ďalší boli všetci tými sprisahancami, ktorí<br />
si chceli tú moc nad úbohými občanmi EÚ<br />
uzurpovať, alebo či sa Blair sprisahal proti<br />
Chiracovi alebo Chirac proti Blairovi.<br />
Keď čítame slová predsedu poslaneckej<br />
skupiny Európskej ľudovej strany v Európskom<br />
parlamente Hansa-Gerta Pötteringa, že<br />
debakel zmluvy vo Francúzsku a Holandsku<br />
„je najväčšie sklamania môjho života“, sme<br />
náchylní uveriť, že obeťou sprisahania svojich<br />
európskych ľudáckych kolegov, ktorí v drvivej<br />
väčšine zahlasovali v Európskom parlamente<br />
za európsku ústavnú zmluvu, sa stali aj<br />
slovenskí kresťanskí demokrati, ktorí sa dnes<br />
radujú nad výsledkami francúzskeho a holandského<br />
referenda.<br />
Človek až začína ľutovať, keď vidí tú radosť<br />
chytených obetí temného sprisahania 25<br />
predsedov vlád a hláv štátov, ktorí sa perfídne<br />
dohodli na texte ústavnej zmluvy a schválili<br />
pravidlá jej ratifikácie, nad hlasom francúzskeho<br />
a holandského ľudu, ktorý prekukol toto<br />
sprisahanie, že sa vo všetkých 15 „starých“<br />
členských krajinách EÚ nekonalo referendum<br />
o vstupe nových členských krajín do EÚ. A najlepšie<br />
jednotlivo o každej kandidátskej krajine.<br />
Aká škoda, že manipulátorskí európski<br />
lídri a predstavitelia uzurpátorskej európ-<br />
PETER WEISS<br />
skej byrokracie nezodpovedne vynechali<br />
z rozhodovania občanov členských krajín EÚ<br />
a nespýtali sa ich, či chcú Slovensko ako dnes<br />
piatu najchudobnejšiu krajinu rozšírenej EÚ,<br />
s jednou absolútne najlacnejších pracovných<br />
síl a s obrovskými medzi regionálnymi rozdielmi<br />
a problémami s integráciou rómskeho<br />
etnika do spoločnosti – medzi seba ako<br />
rovnocenného partnera. Takéto rozhodnutie<br />
o rozšírení – cez povinné referendum v každej<br />
starej členskej krajine o každej pristupujúcej<br />
krajine s jej špecifikami, prednosťami i ťažkosťami<br />
– by nesporne bolo demokratické, férové<br />
a politicky nespochybniteľné. Veď akú slabú<br />
legitimitu oproti takémuto postupu má ratifikácia<br />
zmluvy o pristúpení 10 členských krajín<br />
v jednom balíku parlamentmi pôvodných<br />
členských krajín? Prečo len tí, chytrácki európski<br />
lídri zabránili Francúzom, Holanďanom<br />
či Írom slobodne si vybrať koho medzi seba<br />
chcú? Alebo takým Rakúšanom, ktorí podľa<br />
opakovaných výsledkov výskumov Eurobarometra<br />
boli jasnou väčšinou proti rozšíreniu<br />
EÚ. A neboli sami.<br />
Veď by to predsa bolo pre občanov<br />
„starých“ členských krajín veľmi zaujímavé<br />
uprednostniť napríklad Slovincov pred Slovákmi<br />
alebo naopak! Vari nikto nepochybuje<br />
o tom, že občania vyššie uvedených i ďalších<br />
krajín by vedeli zodpovedne posúdiť, ktorá<br />
z kandidátskych krajín je lepšie pripravená na<br />
vstup a ktorá bude znamenať väčšie riziko pre<br />
pracovný trh v podobe inštalatéra s dumpingovými<br />
cenami.<br />
Apropó – Írsko. Koľkože politického oportunizmu<br />
vtedy preukázala írska vláda, ale<br />
aj vlády ďalších členských a najmä kandidátskych<br />
krajín, keď pripustili, aby úbohí Íri<br />
hlasovali o zmluve z Nice aj druhý raz. Veď<br />
záujem kandidátskych krajín o rozšírenie EÚ<br />
mal z hľadiska formálnych demokratických<br />
kritérií ustúpiť výsledku írskeho referenda.<br />
Rozširovanie únie malo pokračovať, až kým<br />
sa 14 členských krajín EÚ, ktoré zmluvu z Nice<br />
ratifikovali, nedohodne s írskymi občanmi<br />
na novom znení tejto zmluvy, bez ktorej rozšírenie<br />
nebolo možné. Takto sme vďaka odpornému<br />
znásilneniu Írov apelmi, aby nenechali<br />
kandidátske krajiny „v štichu“ a išli znovu do<br />
referenda, dnes členskou krajinou EÚ. Bože<br />
chráň čo len uvažovať o tom, že aj Francúzi<br />
a Holanďania by predsa len mali prehodnotiť<br />
ich náhľad na budúcnosť Európy! Čo tam<br />
po rovnako demokraticky preukázanej vôli<br />
občanov iných štátov, ktorí sú za schválenie<br />
európskej ústavnej zmluvy! Veď predsa<br />
európsku demokraciu stačí zredukovať na<br />
právo veta. V nádeji, že neschválenie európskej<br />
ústavnej zmluvy zachráni Slovensko<br />
pred zhubným procesom sekularizácie a rozkladným<br />
vplyvom západného ľavicového<br />
liberalizmu... �
ZÁPADNÝ BALKÁN<br />
POTREBUJE STABILITU A ROZVOJ<br />
MARIÁN BABIC<br />
Región západného Balkánu, ako sa<br />
dnes vznešene hovorí krajinám bývalej<br />
Juhoslávie, sa už len sporadicky<br />
dostáva na prvé stránky svetovej tlače.<br />
Je to preto, že situácia v ňom sa<br />
postupne upokojuje, vojnové konflikty<br />
z obdobia po rozpade bývalej federatívnej<br />
Juhoslávie v roku 1991 sa<br />
stávajú vzďaľujúcou sa minulosťou.<br />
Za posledných päť rokov totiž krajiny<br />
západného Balkánu urobili výrazný<br />
pokrok na ceste k demokracii, tolerancii<br />
a stabilite. Ešte stále to však<br />
nie je proces nezvratný, lebo existuje<br />
veľa nebezpečenstiev, ktoré môžu<br />
celý región alebo aspoň niektoré jeho<br />
časti uvrhnúť do nového násilia a vojen.<br />
Aj preto sa v Bratislave konala<br />
v máji medzinárodná konferencia<br />
pod názvom Vývoj na západnom Balkáne<br />
– Problémy súčasnosti, námety pre budúcnosť,<br />
ktorú zorganizovalo Výskumné centrum Slovenskej<br />
spoločnosti pre zahraničnú politiku.<br />
Z prednesených vystúpení i diskusie bolo<br />
možné vysledovať dva hlavné línie. Prvou je túžba<br />
krajín západného Balkánu zúročiť pozitívny<br />
vývoj na získanie členstva v Európskej únii a Severoatlantickej<br />
aliancii, ako predpokladu na<br />
hospodársky <strong>rozvoj</strong>, zlepšovanie kvality života<br />
občanov a získanie bezpečnostných záruk. Rečníci<br />
však potvrdili rozdielne reakcie obyvateľov<br />
na členstvo v EÚ a NATO. Predrag Boškovič,<br />
námestník ministra zahraničných vecí Srbska<br />
a Čiernej Hory, zdôraznil, že ak by sa aj v jeho<br />
krajine hlasovalo o Európskej ústavnej zmluve,<br />
mala by väčšiu podporu než vo Francúzsku.<br />
V Bosne a Hercegovine sa podľa prieskumov<br />
68% opýtaných vyslovilo za členstvo v únii. Na<br />
druhej strane, Romana Vlahutinová z chorvátskeho<br />
veľvyslanectva v Belehrade zdôraznila, že<br />
Chorvátsko je kritické voči rozhodnutiu Európskej<br />
únie nezačať s ním prístupové rokovania.<br />
Dôsledkom je, že členstvo podľa prieskumov<br />
podporuje menej než 50 percent opýtaných,<br />
čo pred troma rokmi nebolo. Srbsko a Čierna<br />
Horu, ako aj Bosnu a Hercegovinu zasa rozčarovalo,<br />
že Severoatlantická aliancia ich dosiaľ<br />
nepozvala ani do programu Partnerstvo za<br />
mier, hoci sa na ňom zúčastňujú aj Bielorusko<br />
a Azerbajdžan kritizované pre porušovanie ľudských<br />
práv a deficit demokracie.<br />
Druhou líniou zasa boli neustále obavy zahraničných<br />
expertov z ďalšieho vývoja, z neplnenia<br />
záväzkov, najmä pokiaľ ide o spoluprácu<br />
s Medzinárodným súdnym tribunálom v Haagu<br />
v snahe dostať pred neho hľadané osoby<br />
obvinené z vojnových zločinov. Pritom treba<br />
zdôrazniť, že na konferencii sa nikto nezastával<br />
hľadaných bývalých politických a vojenských<br />
lídrov, vrátane niekdajšieho prezidenta Re-<br />
publiky srbskej v Bosne Radovana Karadžiča,<br />
generála Ratka Mladiča či chorvátskeho generála<br />
Gotovinu, ktorí sa skrývajú. Všetci si totiž<br />
uvedomujú, že priblíženie sa k Európskej únii<br />
a Severoatlantickej armády nie je možné bez<br />
tohto kroku.<br />
Hoci sa to nezdôrazňovalo až príliš, stále je<br />
evidentný problém imidžu západobalkánskych<br />
krajín, najmä Srbska a Čiernej Hory, Bosny<br />
a Hercegoviny a napokon aj Macedónska.<br />
Pre mnohých je to sústredenie sa svetových<br />
médií len na dva problémy: Haag a Kosovo.<br />
Poklonu dostávajú medzinárodní podnikatelia,<br />
ktorí oceňujú pozitívny vývoj a začínajú na<br />
západnom Balkáne podnikať. Tí najodvážnejší<br />
si dokonca kladú otázku, či sa západný Balkán<br />
nestane novou strednou Európou pre priame<br />
zahraničné investície. Pravda, aj oni si uvedomujú,<br />
že imidž má vplyv na hospodársky <strong>rozvoj</strong>.<br />
Najlepšie vidieť práve na príklade Bosny a Hercegoviny.<br />
V minulom roku bol hospodársky rast<br />
v chorvátsko-moslimskej federácii 23,3 percenta<br />
a v Republike srbskej len 9,7 percenta, lebo<br />
má stále problémy s imidžom, ktorý zhoršujú aj<br />
najnovšie spory okolo reformy bosnianskej polície<br />
a pokusy o predčasné parlamentné voľby,<br />
hoci riadny termín je v októbri budúceho roku.<br />
Najväčšie a aj najtvrdšia diskusia sa však na<br />
bratislavskej konferencii viedla okolo Kosova,<br />
hoci zástupcovia kosovských Albáncov neboli<br />
prítomní. Srbský pohľad na Kosovo predniesol<br />
znalec na slovo vzatý – Aleksandar Simič,<br />
poradca srbského premiéra. Bol totiž jediným<br />
Srbom, ktorý sa zúčastnil na príprave rezolúcie<br />
Bezpečnostnej rady OSN č. 1244, prijatej v júni<br />
1999 po skončení leteckých náletov NATO proti<br />
vtedajšej Juhoslávii kvôli konfliktu v Kosove.<br />
Simič podčiarkol, že už vtedy upozorňoval,<br />
že rezolúcia sa nebude dať realizovať, čo<br />
sa aj potvrdilo. Podľa Simiča je to preto, že<br />
rozdelenie medzi etnickými skupinami je také<br />
silné, že sa ho nepodarilo urovnať ani<br />
medzinárodným silám vytvoreným<br />
na základe tejto rezolúcie. Pritom už<br />
v lete by mala OSN zhodnotiť, či je<br />
Kosovo pripravené na sľúbené rozhovory<br />
o konečnom štatúte, ktoré by<br />
sa mali začať na jeseň. Postoje oboch<br />
hlavných strán v Kosove sú pritom<br />
protikladné. Vodcovia kosovských<br />
Albáncov, ktorý tvoria 90 percent<br />
celého obyvateľstva, trvajú na úplnej<br />
nezávislosti Kosova. Alexandar Simič<br />
zopakoval srbské odmietavé stanovisko<br />
k nezávislosti Kosova, lebo by<br />
vraj destabilizovalo krehkú stabilitu<br />
Srbska a regiónu a vyslovil sa za<br />
riešenie vo forme jeho rozšírenej autonómie<br />
v rámci Srbska a únie Srbska<br />
a Čiernej Hory.<br />
Zaujímavejší súboj sa však odohral medzi<br />
dvoma zahraničnými účastníkmi konferencie.<br />
Borut Grgič, riaditeľ Inštitútu pre strategické<br />
štúdia v slovinskej Ľubľane, sa jednoznačne<br />
postavil za vyhlásenie nezávislosti Kosova. Dokonca<br />
vyhlásil, že Belehrad by len získal, keby<br />
Kosovo pustil z rúk. Judy Battová z Inštitútu Európskej<br />
únie pre bezpečnostné štúdia so sídlom<br />
v Paríži však položila otázku, či Kosovo môže<br />
ako samostatný štát prežiť. Zdôraznila, že je<br />
ďaleko za štandardmi vyžadujúci pre rokovania<br />
s Európskou úniou. Podčiarkla, že Srbi nemajú<br />
možnosť pohybu ani práce, stabilitu narúšajú<br />
súkromné bezpečnostné služby predstaviteľov<br />
kosovských Albáncov. Neuplatňuje sa pritom<br />
právo, je rozsiahla korupcia, pôsobia mafie,<br />
takže nezávislé Kosovo by bolo veľkým nebezpečenstvom<br />
aj pre Európu. Súčasne vysoko<br />
ocenila Srbsko, lebo má veľký ekonomický potenciál<br />
a bez neho nie je možné žiadne riešenie<br />
v regióne. Zdôraznila, že Srbsko má legitímny<br />
nárok na Kosovo, ale sa musí zmeniť z národného<br />
štátu na multinacionálny.<br />
Najpokojnejšia situácia je však v Macedónsku,<br />
v ktorom ako v poslednej krajine západného<br />
Balkánu prepukol ozbrojený konflikt. Stalo sa tak<br />
v roku 2001. Ako zdôraznil Michael Sahlin, osobitný<br />
predstaviteľ Európskej únie v Skopje, od<br />
jesene 2003 nedošlo v Macedónsku k vážnemu<br />
bezpečnostnému incidentu. Postupne sa napĺňa<br />
rámcová dohoda z Ohridu. Výsledkom je, že<br />
ústava sa zmenila a prijalo sa vyše 70 zákonov<br />
alebo novelizácií. Rastie aj ekonomika, aj keď<br />
pomaly. Je to aj zásluha misie Európskej únie,<br />
ktorá v Macedónsku uskutočnila svoju prvú<br />
vojenskú misiu. Aj v Macedónsku sa ukázalo,<br />
že stabilita a <strong>rozvoj</strong> sú základnými predpokladmi<br />
na riešenie citlivých etnických<br />
otázok a na premenu západného Balkánu<br />
na pásmo mieru, bezpečnosti,<br />
<strong>rozvoj</strong>a a blahobytu. �<br />
49<br />
KOMENTÁR
ESEJ<br />
Chystáte sa na dovolenku? S hrôzou ste<br />
zistili, že vám vypršala platnosť cestovného<br />
pasu? Čítali ste, koľko hodín musíte stáť v rade,<br />
aby ste si mohli požiadať o nový doklad?<br />
Správa vecí verejných sa v našich krajoch<br />
opiera o tradičné piliere.<br />
Prvým pilierom štátnej správy je tvor zvaný<br />
úradník. Výzorom sa zväčša podobá na<br />
štandardného človeka. Už nenosí ani glotové<br />
rukávce, ani cviker, vie používať mobil, poväčšine<br />
aj počítač, ktorý tróni na jeho pracovnom<br />
stole ako nový symbol moci. Do rána do pol<br />
ôsmej sa správa ako normálny človek, počúva<br />
Dobré ráno alebo Rádio Expres, odvezie<br />
deti do jaslí alebo k babičke, je mu jasné,<br />
čo má poobede nakúpiť a má spísané, akému<br />
priateľovi či priateľke má zavolať ešte<br />
pred začiatkom úradných hodín. Otvorením<br />
okienka či odomknutím kancelárie s čarovnou<br />
vetou „Kto je na rade, prosím?“ sa však jeho<br />
človečia podstata transformuje na špecifický<br />
druh – na úradníka (-čku). V hlave mu naskakujú<br />
potrebné smernice (často má z nich<br />
výťah pod sklom na stole) a do žíl mu vteká<br />
osobitná energia, ktorá ho zázračne mení<br />
na živého vykonávateľa zákonov a nariadení<br />
štátu, rezortného ministerstva, miestnej štátnej<br />
správy či samosprávy. Táto energia mení<br />
úradníkovu fyziognómiu a koriguje niektoré<br />
vrodené návyky či gestá. Napríklad úradník<br />
sa nečervená, netrasie sa mu hlas, nerobí<br />
unáhlené pohyby, nepodáva ruku (len svojmu<br />
nadriadenému), vstáva zo stoličky (kresla) iba<br />
kvôli tomu, aby si zobral rýchloviazač alebo<br />
vybral nové tlačivo. Zmeny v psychike úradní-<br />
ka nie sú vedecky preskúmané. Psychické zme-<br />
ny sa však môžu prejaviť v styku s občanom<br />
strnulosťou tvárového svalstva.<br />
Druhým pilierom uplatňovania zákonov<br />
a správy verejných vecí je materiálny nosič<br />
legislatívnej ríše – obyčajný papier. Ak sú<br />
zákony, nariadenia a vykonávacie predpisy<br />
publikované na papieri ako na hodnovernom<br />
hmotnom substráte, rovnako všetky ďalšie<br />
akty, činy, prečiny, priestupky, zločiny, rozsudky,<br />
omeškania, pokuty, platby, schválenia, zamietnutia,<br />
sa musia vyhotoviť na papieri. Na<br />
papieri písmom, písacím strojom, sadzbou,<br />
počítačovým printerom. Hodnovernosť úradného<br />
aktu sa potvrdzuje dvoma ďalšími posvätnými<br />
úkonmi: vlastnoručným podpisom<br />
a pečiatkou.<br />
Papier, písmo, pečiatky – to je dedičstvo<br />
vládnej moci siahajúcej od čias starého Egypta.<br />
Dnešný úradník už zväčša nie je odkázaný<br />
na obsiahlu plechovú podušku s pečiatkovou<br />
farbou. Nahradzuje je menšia samofarbiaca<br />
pečiatka typu Trodat. Bez pečiatky však,<br />
jednoducho, úradné výkony nemôžu<br />
existovať. Až po druhej svetovej<br />
vojne vymreli predchodcovia<br />
dnešných pečiatok, voskové peča-<br />
50<br />
Foto: archív<br />
te. Poverený úradník nad horiacim plameňom<br />
roztápal ušľachtilo (zväčša krvavo červenú)<br />
hmotu, chvíľu počkal, kým primerane stuhne<br />
a potom ju zručne odkvapkal na koniec listiny.<br />
Svoje dielo zavŕšil primerane silným úderom<br />
kovového pečatidla do tuhnúceho vosku. Veľmi<br />
často musel riešiť aj zložitejšiu úlohu, ako<br />
dostať pod roztavený vosk povrázok spletený<br />
zo štátnych farieb, aby neprimeraná osoba<br />
nemohla úradnú listinu otvoriť či znehodnotiť.<br />
V týchto rituáloch sa prejavuje vážnosť<br />
a posvätnosť.<br />
Rituálny charakter úradníctva dnes môže<br />
vyvolávať úsmev či nostalgické spomienky.<br />
Bol však užitočný. Pestoval úctu k úradom,<br />
k predsunutým predstaviteľom štátu, a tým<br />
upevňoval spoločenskú štruktúru. Až obdobie<br />
supervlády štátu, realita fašistického štátu<br />
alebo komunistickej štátno-straníckej diktatúry<br />
prebudila v ľuďoch nechuť a nenávisť<br />
k zložitému a skostnatenému mechanizmu<br />
prevodu štátnej moci z vrcholu do poslednej<br />
dediny či osady. Byrokracia, vláda úradníkov,<br />
stala sa príšerou, ktorú kritizovali občania,<br />
novinári, satirici, ba aj samotní vládcovia.<br />
Čím dlhšia je cesta od prijatého zákona na<br />
vrchole moci až k jeho výkladu, uplatňovaniu<br />
a kontrole dole, na úrovni obyčajného človeka,<br />
tým väčšie bolo riziko deformácií, dezinformácií,<br />
prekrucovania a svojvôle štátneho<br />
aparátu.<br />
To čo dnes nazývame vládou, exekutívou,<br />
správou či vznešenejšie dobrým spravovaním<br />
(Good Governance) spoločných vecí<br />
bolo vždy základným problémom politiky.<br />
Ako preniesť informácie o prijatých opatreniach<br />
najvyššej moci (panovníka, diktátora,<br />
demokratického parlamentu) až k poddanému<br />
(občanovi)? Ako uviesť do praxe prijaté<br />
DIGITÁLNA VLÁDA<br />
ANTON HYKISCH<br />
zákony? Ako zisťovať, či sa zákony dodržujú?<br />
A nakoniec to najťažšie: Ako primäť ľudí, aby<br />
zákony dodržiavali?<br />
Na prvý pohľad sa zdá, že ide iba o to vybudovať<br />
poriadny informačný systém zhora<br />
dolu. Táto otázka sa riešila po tisícročia za<br />
pomoci našich dvoch pilierov: ľudí a papiera.<br />
Od počiatku dejín sa zákony spisovali<br />
v ctihodných zákonníkoch (Chamurappiho<br />
zákonník, Justiniánov kódex, Napoleonský<br />
kódex, Kódex kanonického práva atď.). Informácie<br />
o obsahu zákonníka sa vertikálne<br />
prenášali tak, ako to dovoľovali vtedajšie<br />
technológie: ústne (poslovia, legáti, kuriéri)<br />
a písomne, čo bez kníhtlače si vyžadovalo neustále<br />
kopírovanie pôvodného textu zákona,<br />
teda odpisovaním, prepisovaním, pripojeným<br />
komentárom. Znalosť čítania a písania bola<br />
dlho veľmi obmedzená. Prepis zákonov a ich<br />
výklad sa dial v stredoveku na „hodnoverných<br />
miestach“ (kráľovské zámky, biskupstvá<br />
a najmä kláštory). Až odtiaľ sa dostávali<br />
informácie na najnižšiu úroveň, k obyčajným<br />
ľuďom a to predovšetkým cez šľachtických<br />
sluhov, županov, kňazov. S týmto problémom<br />
zápasil celý stredovek. Prakticky až v 18. storočí<br />
sa v Európe vytvára osobitná úradnícka<br />
vrstva, ktorá mala tvoriť most medzi „vrchnosťou“<br />
a ľudom.<br />
Aký má by správny a čestný úradník?<br />
Tomasso Campanella v knihe Slnečný<br />
štát sníva o tom, že najvyššie úrady by mali<br />
strážiť hlavné cnosti: Statočnosť, Cudnosť,<br />
Štedrosť, Spravodlivosť, Dobročinnosť, Láskavosť,<br />
Striedmosť... Samozrejme, úradníci by<br />
mali byť majstrami v týchto čnostiach... Na<br />
počiatku 16. storočia Tomáš Morus v Utópii<br />
buduje celú pyramídu úradníctva. Každých<br />
tridsať rodín si každoročne volí úradníka, ktorého<br />
nazývaj syfograntom. Na čele desiatich<br />
syfograntov a ich rodín stojí prótofylarch, až<br />
nakoniec si tieto zbory volia tajným hlasovaním<br />
vladára, zo štyroch návrhov ľudu. Ešte<br />
podrobnejší systém priamej demokracie<br />
opisuje anglický filozof James Harrington<br />
v utopickom spise Republika Oceánia z r.<br />
1656, ktorý predložil Cromwellovi. Vysnená<br />
republika má 10 tisíc farností (obcí), každých<br />
sto obcí tvorí stovku (volebný obvod na úrovni<br />
okresu) a najvyšším samosprávnym celkom je<br />
päťdesiat tríbuí (niečo ako naše kraje či župy).<br />
Časť Harringtonových prívržencov zakladala<br />
prvé anglické osady na severoamerickom kontinente.<br />
Ani tam sa nepodarilo uskutočniť sen<br />
o tom, aby sa prijaté zákony spoľahlivo, bez<br />
deformácií, prekrucovania a korupcie úradníkov<br />
dostali do každodenného života občanov<br />
demokratického štátu.<br />
Jednoducho, ľudský faktor, ľudská prevodová<br />
páka sa javí ako veľmi nespoľahlivý nástroj<br />
na šírenie pravdy napísaného papiera, platného<br />
zákona.
Zrazu prichádza takmer neuveriteľná správa!<br />
Nespoľahlivých a korumpovateľných ľudí,<br />
ťarbavých a povýšeneckých byrokratov sa na<br />
prahu 21. storočia môžeme zbaviť. Nepôjdu<br />
do plynových komôr, ani do predčasného<br />
dôchodku. Ich doteraz nenahraditeľnú úlohu<br />
prevezmú čipy. Dobre ste počuli, tie tenučké<br />
miniatúrne doštičky s pavučinkou spojov.<br />
Revolúcia? Možno.<br />
Určite sa začala. Aj u nás. V podobe čipových<br />
kariet a všetkých nových identifikačných<br />
preukazov.<br />
ALE... Ale tieto hračky musí niekto uviesť<br />
do praxe... Ale, veď táto novota znova všetko<br />
skomplikuje! Úradníci, čo nám to strkajú do<br />
rúk, sa neveľmi zmenili od tých tereziánskych<br />
čias.<br />
Ale... Dajte sa prekvapiť. Volá sa<br />
to ALE: čiže Automatic Law Enforcement,<br />
po slovensky Automatizované<br />
posilňovanie zákona.<br />
Myšlienka vznikla v Holandsku.<br />
Prišla jednoducho a prirodzene pod<br />
vplyvom nových digitálnych technológií.<br />
Čo je obyčajný termostat, automatický<br />
regulátor teploty? Zapne<br />
alebo sa vypne pri zvolenej hodnote.<br />
Čoraz viac sme obklopení prístrojmi,<br />
ktoré reagujú na vložené hodnoty.<br />
Vyťukanie desaťmiestneho čísla na<br />
mobile stlačením jedného tlačidla je<br />
skutočnosťou. Slovom, do okolitých<br />
digitálnych hračiek, možno vkladať<br />
želané hodnoty, príkazy.<br />
Prečo by nebolo možné vkladať<br />
do senzorov okolo nás aj hodnoty,<br />
ktoré nás – alebo našich policajtov<br />
upozornia, že porušujeme nejaký<br />
predpis, nariadenie, zákon? Je to<br />
možné. Teoreticky i prakticky.<br />
Je možné zariadenie, ktoré nás<br />
– i dopravnú políciu – upozorní, že<br />
ste v obci pri jazde autom prekročili<br />
povolenú šesťdesiatku. Vhodná implantácia<br />
čipu na vašom tele umožní<br />
zistiť nedovolené promile alkoholu<br />
vo vašej krvi. Práve tak je možné<br />
sledovať temer všetko. Emisie nielen<br />
z výfuku vášho auta, ale aj z továrenského<br />
komína naproti.<br />
Holandský nadnárodný koncern Philips<br />
postavil experimentálny dom Homelab (domáce<br />
laboratórium). V dome je umiestnená<br />
sústava senzorov, ktoré návštevníka postupne<br />
informujú o najrôznejších aspektoch. Dom si<br />
otvárate čipovou kartou, len vy a vaša rodina.<br />
Ak vás identifikuje, privíta vás hlasom, oznámi<br />
aká je teplota na chodníku, a aká je teplota<br />
v obývačke. Potom sa môžete dozvedieť odkazy<br />
z pevnej linky aj z mobilu. Jednotlivé panely<br />
a gombíky vám umožnia zistiť spotrebu elektriny,<br />
vody, plynu, pripomenú vám mesačné<br />
inkaso, preskočia na stav vášho účtu v banke,<br />
aj termín priznania dane z príjmu či z nehnuteľnosti.<br />
Upozornia na vlhkosť vzduchu,<br />
dotykom si môžete zmerať hladinu tuku v tele,<br />
práve tak ako tlak krvi a podľa toho sa zrieknuť<br />
večernej šunky s vajcom.<br />
Z týchto holandských elektronických hračičiek<br />
však vyplýva zásadná myšlienka. Formu-<br />
loval ju holandský inovátor a technologický<br />
poradca Marcel Bullinga. Dnešné digitálne<br />
technológie nám umožňujú zvládnuť aj taký<br />
závažný problém, ako je implementácia práva<br />
občanov. Zákony, predpisy, nariadenia, normy<br />
možno „nahrať“ do objektov v našom fyzikálnom<br />
prostredí a tak dosiahnuť škálu informácií<br />
o ich dodržiavaní či porušovaní. Bullinga<br />
tvrdí, že čím viac digitálnych strážcov bude<br />
okolo nás, tým bude treba menej policajtov,<br />
vyšetrovateľov, prokurátorov. Kombinácia<br />
série senzorov s počítačovými systémami<br />
umožní nepretržitú kontrolu správania sa<br />
ľudí v najrôznejších situáciách. Vlastne naše<br />
digitálne okolie nás donúti dodržiavať platnú<br />
legislatívu.<br />
Dostať hodnoty všetkých zákonov a nariadení<br />
do expertných systémov fyzikálneho<br />
prostredia okolo nás (t.j. do dopravných<br />
prostriedkov, do dverí, vchodov, budov, mobilov,<br />
notebookov atď.) znamená, že naše<br />
fyzikálne prostredie uľahčí a zaručí každodenné<br />
uplatňovanie zákonnosti miliónov<br />
občanov. Bullinga predstavil tento systém<br />
„inteligentnej štátnej správy“ predstaviteľom<br />
26 krajín na 37. kongrese elektronického vládnutia<br />
v Estónsku v roku 2004. (Dočítal som sa<br />
o tom v americkom mesačníku The Futurist,<br />
júl – august 2004).<br />
Počiatkom roku 2004 Toyota predstavila<br />
„inteligentné auto“. Dvere auta sa otvoria<br />
iba registrovanému vlastníkovi s príslušným<br />
čipom. Auto nenaštartujete, kým si všetci<br />
nezapnú bezpečnostné pásy. Signalizuje<br />
vonkajšiu a vnútornú teplotu, rýchlosť, spotrebu.<br />
Rozozná povolenú rýchlosť pri vstupe<br />
na rýchlostnú komunikáciu alebo na diaľnicu.<br />
Automatizované riadenie na zvolenej trase<br />
je otázkou zatiaľ finančnou, nie technickou.<br />
Podobne je riešiteľné automatizované tankovanie<br />
a platba za benzín atď. Renault má vraj<br />
auto otvárateľné bez kľúča, reaguje na kartu,<br />
resp. na odtlačok prsta.<br />
Podobne, ako sa dá ponúknuť inteligentné<br />
auto, je technicky uskutočniteľná aj „inteligentná<br />
vláda“. Podľa holandských a amerických<br />
expertov si to vyžaduje multifunkčné<br />
identifikačné karty. Riešia nielen prastarú<br />
otázku vertikálneho informačného toku (od<br />
centra k občanovi), ale aj opačne, od občana<br />
k centru. Občan nebude iba objektom monitorovania<br />
„zhora“. Multifunkčný ovládací<br />
panel doma či v rodine mu umožní<br />
akúsi legislatívnu samoobslužnú<br />
sebakontrolu. Zrejme to bude iba<br />
zdokonalený terajší mobil s ďalšími<br />
pridanými funkciami a spojeniami<br />
(daňový úrad, polícia, banka, lekár,<br />
diagnostické centrum).<br />
Uplatnenie čipových kariet umožní<br />
identifikovať kvalifikáciu každého<br />
človeka. Nielen či má platný občiansky<br />
preukaz, ale aj platný lekársky<br />
diplom, či inú kvalifikáciu. Slovom,<br />
máme česť vstúpiť do digitálneho<br />
raja, v ktorom nás nikto nebude<br />
môcť ošudiť, dobehnúť, okradnúť.<br />
V tomto raji nepríjemní byrokrati<br />
(byrokratky) s nafučanými tvárami<br />
a zvýšeným hlasom už zmiznú z povrchu<br />
zemského. Dejinný obrat.<br />
–––––––––––––<br />
ALE... Automatizované posilňovanie<br />
zákona si bude vyžadovať dve<br />
maličkosti: ľudí a peniaze. A tretie<br />
najdôležitejšie: ľudskú ochotu. Vôľu<br />
podriadiť sa neviditeľnej kontrole.<br />
Vstupom do Európskej únie vstupujeme<br />
aj na cestu digitálneho vládnutia.<br />
Novými pasmi, preukazmi,<br />
neskôr novými eurami s čipmi.<br />
Nebudem meditovať o ľuďoch,<br />
ktorí nebudú ochotní pracovať na<br />
perspektívnom odbúraní klasickej<br />
byrokracie a „spríjemnia“ nám víziu<br />
digitálnej vlády dobre dlhými radmi<br />
na nevetraných chodbách úradov.<br />
Nebudem meditovať o peniazoch. Budovanie<br />
digitálnej vlády nám zase zoberie nejaký<br />
ten milión, ktorý by sme potrebovali, napr.<br />
v kultúre. Píšem síce nový román na počítači,<br />
ale žiadne digitálne senzory ešte nejestvujú,<br />
ktoré by upozornili našich budúcich čitateľov,<br />
že majú nízku hladinu emócií z dobrej literatúry.<br />
Ani odbúranie DPH na knihy sa v programe<br />
digitálneho vládnutia zatiaľ nenachádza.<br />
Bude však treba porozmýšľať, či ALE nebuduje<br />
základy vševládnej orwellovskej neviditeľnej<br />
kontroly, z ktorej nebude úniku. Stačí,<br />
aby sa objavil nejaký ten Veľký Brat a znova<br />
padneme do klepca. Tentoraz digitálneho.<br />
Potom naozaj neviem, či nám nebude<br />
ľúto za tými tereziánskymi úradníkmi<br />
s glotovými rukávmi a pečiatkovým<br />
stromčekom na zelenom plyšovom<br />
stole. �<br />
51<br />
ESEJ
KULTÚRA<br />
52<br />
AKO SA ROZHODNEME, TAK BUDEME ŽIŤ<br />
Zo spoločenskej stránky je medzinárodný filmový<br />
festival v Cannes vždy aj jednou z najväčších<br />
spoločenských udalostí v Európe. Noviny sú plné<br />
opisov rób hviezd a hviezdičiek, často oprávnene<br />
nešetriac ani kritikou, plné overených klebiet<br />
o idoloch strieborného plátna, ale aj diskusií<br />
o smerovaní svetového kina. To všetko však k festivalu<br />
patrí a nebolo to inak ani na tohtoročnom<br />
58. canneskom festivale. Výrok riaditeľa festivalu<br />
Gilesa Jacoba omieľam donekonečna preto, že<br />
je výstižný. Raz nedopatrením vyhlásil, že festival<br />
bez hviezd a modrého neba nestojí za nič.<br />
Tentoraz nechýbali hviezdy, ale nebo ho trochu<br />
zradilo. Nikdy som si ešte tak jasne neuvedomila,<br />
že okrem kinosál, sa vlastne celý festival odohráva<br />
na ulici, konkrétne na slávnej Croisette. A keď<br />
prší ,je po paráde. Nebolo to však až také tristné,<br />
lebo v prvé a posledné dni sa počasie umúdrilo.<br />
A tak mohol kráčať do kinosály po legendárnom<br />
červenom koberci, za vykrikovania nadšeného<br />
davu, slávny sarajevský rodák Emir Kusturica,<br />
tohtoročný predseda medzinárodnej poroty<br />
dlhometrážnych filmov so svojimi porotcami,<br />
v ktorej nielen ozdobou, ale aj pomocou bola<br />
napríklad herečka Salma Hayeková, herec Javier<br />
Bardem, známa francúzska režisérka Agnes<br />
Vardová a majster akčných filmov John Woo.<br />
Kusturica, o ktorom je známe, že o svoj imidž nedbá,<br />
možno práve vďaka ležérnosti vyplývajúcej<br />
z nekomformného životného postoja nespôsobil<br />
nijaký škandál a rozhodol o osudoch filmov spravodlivo.<br />
A dodržal slovo, že nebude preferovať<br />
politické námety. O tom však neskôr...<br />
Ozdoby festivalu<br />
Novou tvárou a ozdobou bola aj<br />
vtipná Belgičanka menom Cecile<br />
Festival v Cannes z pohľadu našej vyslanej redaktorky Emílie Kincelovej.<br />
de France, ktorá sa šarmantne ujala hostiteľskej<br />
úlohy slávnostného úvodného a záverečného<br />
večera. Diváci sa dočkali aj inovovanej Sharon<br />
Stoneovej. Má dlhé rovné vlasy, možno je aj<br />
o čosi chudšia, ale sluší jej to. Hrala aj v súťažných<br />
filmoch, ale neunúvala sa ukázať, skôr sa<br />
sústredila na úlohu domácej panej tradičného<br />
benefičného večera na podporu boja proti AIDS<br />
v Moulin de Mougins, kde za večeru tradične<br />
zaplatíte astronomickú sumu. To je však cieľ<br />
– vybrať čo najviac peňazí. Večera mala vlastne<br />
dve domáce panie – druhou bola u nás už<br />
odpísaná slávna Liza Minelliová. Prosím vás,<br />
neverte všetkému, čo sa popíše, Liza má možno<br />
problémy, ale troska nie je. Ba povedala by som,<br />
že prekypuje veselosťou.<br />
Meno Scarlett Johanssonovej sme si zapa-<br />
Morgan Freeman Tommy Lee Jones, G. Arriaga, January Jonesová Scarlett Johanssonová<br />
mätali z filmu Stratené v preklade ovenčeného<br />
oscarom a takisto aj meno hlavného hrdinu<br />
Billa Murraya. Scarlett padla do oka Woodymu<br />
Allenovi, vraj je jeho nová múza a vyhlásil, že<br />
v Amerike by takú herečku nenašiel. Woody svoj<br />
nesúťažný film Match Point, inšpirovaný Dostojevského<br />
Zločinom a trestom, nakrúcal v Anglicku<br />
s anglicko-írskymi hercami, s odôvodnením,<br />
že anglický prízvuk je pôvabný, v Kalifornii bolo<br />
príliš horúco, naopak v Anglicku stále zamračené<br />
a navyše mu tam nikto nekecal do toho, čo<br />
a ako má robiť. Jablko nepadne ďaleko od stromu<br />
a nepadla ani Bryce Dallasová Howardová,<br />
dcéra Rona Howarda, ktorej zveril po Nicole Kidmanovej<br />
v druhom dieli svojej trilógie Manderlay<br />
úlohu Grace dánsky tvorca Lars von Trier. Ten<br />
o filme na tému rasizmus a tiež, že na slobodu<br />
musí byť spoločnosť pripravená, inak je jej nanič,<br />
o hrdinke povedal: „Je to idealistka, chýba jej<br />
politický pragmatizmus, je veľmi emotívna a do<br />
politiky takí ľudia nepatria.“ Trocha na nepozna-<br />
nie bol Mickey Rourke, pribudli mu kilá, ale svoj<br />
part vo sfilmovanom komikse Franka Millera Sin<br />
City (Hriešne mesto) zahral bravúrne. O spomínanom<br />
Billovi Murrayovi možno konštatovať, že<br />
krása nie je všetko, byť sympatickým človekom<br />
a dobrým hercom je oveľa viac. Aj Morgana<br />
Freemana, ktorý si prišiel prevziať Osobitnú<br />
cenu canneského festivalu za doterajšiu tvorbu,<br />
prijalo Cannes mimoriadne srdečne. Najväčšou<br />
hviezdou však bol jeden z „Mužov v čiernom“<br />
Tommy Lee Jones. Predstavil v súťaži svoj režijný<br />
debut Tri pohreby Melquiadesa Estradu a odniesol<br />
si Cenu za najlepší mužský herecký výkon<br />
v tomto filme. Možno aj sám zvažuje či má viac<br />
stáť za kamerou alebo pred ňou, nazdávam sa,<br />
že to bude fifty-fifty.<br />
Nedá sa ešte nespomenúť krásnu a dohola<br />
ostrihanú Natalie Portmanovú, hviezdu Lucasových<br />
Hviezdnych vojen, oscarovú herečku Juliette<br />
Binocheovú, vychádzajúcu hviezdu Jessicu<br />
Albaovú, ktorá obdivuje herca Mickeyho Rourka,<br />
nestarnúcu Catherine Deneuveovú, ktorá tohto<br />
roku hovorila o svojom herectve v programe Hodina<br />
herectva a pre nás neznámu izraelskú herečku<br />
Hanu Laslovú (Cena za najlepší ženský herecký<br />
výkon vo filme Amosa Gitaia Voľná zóna),<br />
ktorú by ste si iste nevšimli, ale keď prehovorí,<br />
je jej plná miestnosť. Na otázku, či je pôvodom<br />
Maďarka, sa zamyslela a povedala: „Neviem.<br />
Isté je, že moji rodičia prišli z Poľska.“<br />
Ústredná téma: zodpovednosť<br />
Iste nie je náhoda, že tvorcovia z rôznych<br />
krajín nakrútili svoje súťažné filmy, najmä v hlavnej<br />
súťaži, takmer na tú istú tému v rôznych<br />
variáciách. Tou bola zodpovednosť za svoje<br />
činy, s dôrazom, že za všetko čo spôsobíme,
i keď neúmyselne, musíme zaplatiť. Zrejme doba<br />
plná násilia, nezodpovednosti a nepotrestaných<br />
činov, prekročila hranice únosnosti a umenie sa<br />
s tým začína vážne zaoberať. Ako príklad poslúžia<br />
takmer všetky ocenené filmy. Zlatú palmu<br />
dostali po Rosette už po druhý raz bratia Jean-<br />
-Pierre a Luc Dardennovci za sociálno-psychologickú<br />
drámu Dieťa (L´enfant). Mladý pár žije na<br />
pokraji spoločnosti. Ona práve porodí dieťa, on<br />
žije z drobných krádeží, a tak ako sa zbaví ukradnutého<br />
tovaru, tak predá aj dieťa. Matka skolabuje<br />
a po návrate z nemocnice, i keď druh dieťa<br />
odkúpi späť, nechce o ňom viac počuť. Mladík,<br />
ktorý ju má úprimne rád sa po nevydarenej<br />
lúpeži sám ohlási na polícii. Či majú títo dvaja<br />
majú ešte šancu, nevedno, jedno je isté, a to si<br />
uvedomia obaja, že ako budú ďalej žiť záleží len<br />
od nich. Film je pozoruhodný najmä v jednotlivostiach,<br />
v drobných postrehoch, oprostený od<br />
akejkoľvek didaktiky. Veľkou cenou (podľa mnohých<br />
rovnocenná so Zlatou palmou) odmenená<br />
tragikomédia Jima Jarmuscha Zlomené kvety<br />
(Broken Flowers), favorit festivalu, dá hrdinovi ,<br />
ktorého brilantne zahral Bill Murray, už len zistiť,<br />
ako si zbabral život, nielen sebe, ale aj ženám,<br />
ktoré mu vstúpili do života. Čo ho čaká? Samota.<br />
Rakúsky režisér Michael Haneke, držiteľ Ceny za<br />
réžiu filmu Utajený (Caché), ako vždy načrie do<br />
duše človeka až na dno. Rafinovane utkaný príbeh<br />
o šťastne ženatom intelektuálovi, ktorému<br />
niekto posiela kazety o okolí ich domu. Hrdina<br />
netuší prečo. Pátra a vráti sa až do detstva, keď<br />
raz nechtiac ublížil mladému Arabovi, ktorého<br />
rodičia pre jeho nepatričnú reakciu neadoptovali.<br />
Hrdina sa nikdy nedozvie, kto bol pôvodcom<br />
anonymných kaziet, zistí len to, že niekomu veľmi<br />
ublížil. Film je aj o sledovaní, aj o pocite viny,<br />
aj o zodpovednosti za svoje činy, aj o francúzsko-<br />
-arabskom probléme, aj o tom, že za všetko sa<br />
pyká. Nedozvieme či celý mechanizmus spustila<br />
len detská nerozvážnosť, či hlbšie spoločenské<br />
príčiny, isté je, že hrdina si ponesie svoj kríž<br />
do konca života. Nemusím hádam dodávať, že<br />
príbeh je nakrútený kultivovane, navyše s výbor-<br />
nými hereckými výkonmi Juliette Binocheovej<br />
a Daniela Auteuila.<br />
Hádam najďalej a najdrastickejšie sa k tejto<br />
téme vyjadril vo svojom režijnom debute Tommy<br />
Lee Jones Tri pohreby Melquiadesa Estradu<br />
(Three Burials of Melquiades Estrada). A práve<br />
ad absurdum vyhrotený príbeh, pri ktorom sme<br />
krútili hlavami nad tým, čo vidíme a na čo musíme<br />
sa pozerať, je nóvum. Tri pohreby... je film,<br />
z ktorého by ste najradšej odišli, ale čím máte od<br />
neho väčší odstup, tým viac vás núti uvažovať<br />
a zaujať stanovisko. Je to snímka, ktorá vás chytí<br />
do pasce a viac nepustí. Melquiades, chudobný<br />
mexický sedliak, je priateľom predáka ranča<br />
Peta Perkinsa. Jeden z pohraničiarov, netušiac<br />
na čo strieľa, Mexičana smrteľne zraní a zo<br />
strachu ukryje mŕtvolu v púšti, kde ju nájdu<br />
a rýchlo pochovajú. Keď sa Pete dozvie, kto mu<br />
zabil priateľa, donúti ho vykopať ho a v strašných<br />
podmienkach naprieč púšťou dopraviť do<br />
Mexika a tam pochovať. Priam antická tragédia<br />
sa odohrá počas tohto putovania, s jediným<br />
cieľom, prinútiť uvedomiť si mladého a aro-<br />
gantného strážcu zákona cenu ľudského života.<br />
Za tento novodobý western si odniesol Cenu<br />
za scenár aj mexický spisovateľ a scenárista<br />
Guillermo Arriaga. Wim Wenders síce nezískal<br />
nijakú trofej, ale zato prispel k téme v súťažnej<br />
snímke Nepríď s prosíkom ( Don´t Come Knocking),<br />
v ktorej spoluautorom scenára a zároveň<br />
hlavným predstaviteľom je známy scenárista,<br />
režisér a autor divadelných hier Sam Shepard.<br />
Téma podobná Jarmuschovmu filmu – muž sa<br />
po rokoch dozvie, že je otcom a vyhľadá svojho<br />
potomka. V Zlomených kvetoch už niet nádeje,<br />
v tomto bývalá hviezda westernov, pri hľadaní<br />
a pokuse zblížiť sa so synom, aspoň nájde sám<br />
seba a zistí prečo všetko spackal.<br />
Metaforický príbeh Voľná zóna (Free Zone)<br />
o konfrontácii troch kultúr vznikol v dielni izraelského<br />
režiséra Amosa Gitaia. V centre jeho<br />
pozornosti sú tri rôzne, inteligentné a svojím<br />
spôsobom aj tolerantné ženy – Američanka,<br />
Izraelčanka a Palestínčanka. Vo „voľnej zóne“<br />
sa snažia nájsť spoločnú reč, ale nejako to<br />
nejde. Američanka (možno ani Európanka) by<br />
nevedela, prečo stále omieľajú tú istú tému,<br />
veď to nikam nevedie. Pre Američanku je jediným<br />
riešením utiecť a nechať tie dve vadiť sa<br />
ďalej. Dokedy ešte? Nie je to práve optimistický<br />
film, cenný je však nadhľad na pálčivú tému<br />
a skutočne najbravúrnejši herecký výkon už<br />
spomínanej známej izraelskej komičky Hanny<br />
Láslovej. Ako sa do súťaže, ktorá priniesla<br />
veľmi veľa dobrých filmov, ale pravdu povediac<br />
ani jedno prelomové dielo, zatúlal sfilmovaný<br />
komiks Franka Millera Hriešne mesto (Sin City),<br />
ktorý si na realizáciu prizval režiséra Roberta<br />
Rodrigueza, zostane záhadou. Možno herecké<br />
obsadenie: Bruce Willis (tentoraz nechal Cannes<br />
v štichu), Mickey Rourke, Benicio Del Toro,<br />
Elijah Wood a krásna Jessica Albaová. Skrátim<br />
to: vizuálne efekty a výtvarná stránka filmu<br />
priam geniálna, ale to je všetko. Sám Robert<br />
Rodrigez povedal, že rád experimentuje a bola<br />
to pre neho dobrá príležitosť vyskúšať si sily aj<br />
v tomto žánri.<br />
Woody Allen s manželkou Sharon Stoneová Salma Hayeková<br />
Slovenská účasť<br />
Európska komisárka Vivianne Redingová<br />
a riaditeľ festivalu Giles Jacob už tradične dali<br />
priestor Dňu Európy, na ktorom sa stretli ministri<br />
kultúry krajín Európskej únie, aby si vymenili názory<br />
na stav európskej kinematografie a prijali<br />
závery na zlepšenie vzájomnej spolupráce. Tohto<br />
roku bolo témou číslo jeden využívanie nových<br />
technológií, aby sa filmy čo najskôr presadili na<br />
európskom trhu. A tiež, aby sa európsky film<br />
stal dôležitým ohnivkom pri využívaní internetu.<br />
Čestným hosťom stretnutia bol tentoraz britský<br />
tvorca Michael Winterbottom. Ani my, ani Česi<br />
sme na stretnutí ministra nemali, iba ich zástupcov<br />
a v spoločnom pavilóne s Čechmi a Poliakmi<br />
bolo neformálne stretnutie s režisérom<br />
Jiřím Menzlom. Nie veľa, ale predsa.<br />
A žiada sa mi dodať aj v nefilmovom<br />
kontexte, že tak, ako sme sa rozhodli,<br />
tak budeme žiť (aj vegetovať). �<br />
53<br />
KULTÚRA
NOVÉ KNIHY<br />
Ján Barica<br />
SLOVENSKÝ PANTEÓN VEDY A TECH-<br />
NIKY<br />
Úrad priemyselného vlastníctva SR, 132 s.<br />
A teraz<br />
úprimne: viete,<br />
kto bol Ladislav<br />
Dérer,<br />
po ktorom je<br />
pomenovaná<br />
jedna (zatiaľ)<br />
z nemocníc<br />
h l a v n é h o<br />
mesta, kto bol<br />
Jur Hronec<br />
(jeho meno<br />
nesie známe<br />
gymnázium),<br />
či po kom je<br />
pomenovaná<br />
S a s i n k o v a<br />
ulica? Mnohokrát<br />
nám zostáva len smutne konštatovať, že<br />
nevieme, nepoznáme, zabúdame na osobnosti,<br />
ktoré tu boli pred nami a zanechali hlbokú stopu<br />
v odboroch, v ktorých pôsobili.<br />
Pri spomienkach na to, kedy ho zaujali<br />
osudy významných vedcov a technikov, sa<br />
Ján Barica vracia až do roku 1955. Začínajúci<br />
novinár sa vtedy dostal do Národného technického<br />
múzea v Prahe, kde ho fascinovali<br />
fotokópie Murgašových patentov udelených<br />
v USA. Najskôr napísal seriál článkov pre<br />
Smenu s názvom Slávna, ale zabudnutá minulosť<br />
slovenskej vedy a techniky. Roku 1979<br />
vyšli v Mladých letách jeho Slávni priekopníci<br />
slovenskej vedy a techniky, roku 1984 v Smene<br />
encyklopédia Vede a národu. No a po<br />
dlhej prestávke, kedy historické postavy, ktoré<br />
sa zaslúžili o pokrok Slovenska, takmer nikoho<br />
nezaujímali, nedávno vyšiel Baricov Malý<br />
panteón slovenskej vedy a techniky, profily<br />
115 osobností európskeho, ba v mnohých prípadoch<br />
až svetového významu. Knihu vydal<br />
Úrad priemyselného vlastníctva v Banskej<br />
Bystrici, inštitúcia, ktorá má vo svojej náplni<br />
poskytovanie práv na patenty, úžitkové vzory,<br />
ochranné známky, teda práve predmety duševného<br />
vlastníctva.<br />
Baricov panteón uvádza „slovenský Guttenberg“<br />
Mikuláš Bakalár-Štetina, rodák pravdepodobne<br />
z Piešťan alebo z Trenčína, ktorý<br />
síce žil v Plzni, ale v tiráži svojich kníh písal<br />
„tlaczeno“ a nie „tištěno“. Nechýba vynálezca<br />
Kempelen, ani „ozdoba Uhorska“ Matej Bell,<br />
Segner či obaja Hellovci. Ale ani geológ Dionýz<br />
Štúr, astronóm F. X. Zach, spoluobjaviteľ<br />
fotografie J. M. Petzval. vynálezca padáka<br />
Š. Banič a vrtuľníka J. Bahýľ. Ženy sú tu<br />
iba dve: botanička Izabela Textorisová<br />
a astronómka Ľudmila Pajdušáková,<br />
ktorá objavila päť komét.<br />
54<br />
Anna Gavalda<br />
35 KÍL NÁDEJE<br />
SOFA, 215 s.<br />
Preložila Gabriela Uhlárová<br />
„Nenávidímškolu.<br />
Ničí mi<br />
život.“ Tak<br />
hovorí trinásťročný<br />
h r d i n a<br />
novej knihyfranc<br />
ú z s k e j<br />
prozaičky<br />
A n n y<br />
Gavaldy.<br />
Je to chlapec,<br />
ktorý<br />
má „deravú<br />
hlavu,<br />
zlaté ruky<br />
a obrov<br />
i t á n ske<br />
s r d c e , “<br />
manuálne zručný, žiaden intelektuál. Ako<br />
sedemročný vymyslel stroj na lúpanie banánov,<br />
no potom ho už nebavilo nič. V trinástich<br />
chce ísť do školy, kde majú remeselné dielne<br />
a skleník, jedinej školy, kde by ho mohli prijať.<br />
„Nie som veľký, vážim 35 kíl nádeje.“ Chvíľu<br />
si myslí, či neochorel, keď chce ísť do školy,<br />
on, ktorý dvakrát prepadol, a koho nechceli<br />
zobrať na žiadnu strednú školu, ale už je tak.<br />
A za tú zmenu môže skvelý starý otec, Veľký<br />
Léon.<br />
Anna Gavalda má 35 rokov, dve deti a za<br />
sebou profesionálne pomerne pestrý život.<br />
Bola učiteľku, prekladala do francúzštiny ľúbostné<br />
romány edície Harlequine, vymýšľala<br />
reklamu a písala články pre ženské časopisy.<br />
Jej štýl je ľahko rozpoznateľný: krátke,<br />
jednoduché vety a optimistické posolstvo.<br />
V slovenčine vyšli dve jej najpredávanejšie<br />
knihy – zbierka poviedok Chcela by som,<br />
aby ma niekto niekde čakal a novela Miloval<br />
som ju. Knižná novinka 35 kíl nádeje je určená<br />
všetkým problematickým deťom, ktoré<br />
nechcú čítať a nechcú sa učiť, ktoré poznajú<br />
jedinú „literatúru“ – komiksy a ktoré práve<br />
preto potrebujú mať chápavých rodičov,<br />
alebo dobrého starého otca: „V deťoch, aj<br />
v tých na prvý pohľad ťažko vzdelávateľných<br />
je potrebné vzbudiť zvedavosť. Chcela som<br />
napísať knihu, ktorú by zobrali do rúk aj deti,<br />
ktoré v škole trpia. Sprvu šlo o príbeh pre<br />
detský komiksový časopis, ale nakoniec, vďaka<br />
tlaku učiteľov aj rodičov, vyšiel aj knižne.“<br />
Na slovenský knižný trh sa príbeh malého<br />
chlapca, ktorý nakoniec našiel svoje vytúžené<br />
miesto pod slnkom, dostal v zaujímavej<br />
bilingválnej slovensko-francúzskej forme.<br />
NOVÉ KNIHY<br />
Denisa Fulmeková<br />
SOM TAKMER PREČ<br />
Vydavateľstvo Petrus, 62 s.<br />
Ilustrácie Theodor Lugs<br />
A k<br />
v dnešnej<br />
komerčnej<br />
a konzumnej<br />
dobe,<br />
ktorá je<br />
zameraná<br />
hlavne na<br />
„mať, nie<br />
byť“, vyjde<br />
útla zbierka<br />
poézie,<br />
d o k o n c a<br />
b á s n i c k ý<br />
d e b u t ,<br />
rovná sa<br />
to takmer<br />
zázraku. Vydavateľstvu Petrus sa taký malý<br />
zázrak podaril práve teraz, keď poslal za čitateľmi<br />
poézie, touto elitnou, ale predsa len ešte<br />
existujúcou skupinou, básne Denisy Fulmekovej<br />
pod názvom Som takmer preč.<br />
Ako prozaička už Denisa Fulmeková debutovala.<br />
Prvú knižku, zbierku literárnych fejtónov<br />
zo života súčasnej mladej ženy, vydala pod<br />
pseudonymom Nina Murrayová (Tak čo teda?,<br />
Petrus 2001), pretože chcela, aby jej tvorba<br />
hovorila sama za seba. Na malom pieskovisku<br />
slovenskej literárnej scény, či skôr scéničky<br />
sa však nedá utajiť, kto sa to vydal napospas<br />
čitateľom i ľuďom, „ktorí sa živia čítaním“ (ako<br />
sám seba nazval istý literárny kritik, jeden<br />
z tých, ktorí sú si aspoň vedomí, že literárna<br />
kritika sa u nás nachádza v zúfalom stave).<br />
V próze Fulmeková hýri zmyslom pre humor,<br />
v poézii dáva priechod tieňu, odvrátenej stránke<br />
svojej duše. Jemnosť kombinuje s vášňou<br />
(Bože,/ak si videl,/že ľúbim,/že dúfam,/že sa<br />
ponúkam/za milenku osudu,/prečo ma teraz/<br />
súdiš/milosrdnou lžou?), múdrosť milujúceho<br />
srdca s ezoterickým, zvnútorneným vnímaním<br />
sveta. Zdedila gény vedúce do sveta poézie<br />
i duchovna a s takým dedičstvom sa nedá robiť<br />
nič iné, len ho prijať ako dar, aj keď to bolí<br />
(Som rám/a vo mne stále nové obrazy./Cestu<br />
v labyrinte si/ako malá morská víla/značím<br />
krvou) a aj keď vďaka nim odhaľuje tento svet<br />
ako pokrytecký (naposledy aj v Klebetrománe,<br />
ktorý napísala spolu s Petrom Macsovszkým<br />
a v ktorom obaja indiskrétne demaskovali rádoby<br />
intelektuálsky svet bratislavských kaviarenských<br />
umelcov). Jedna z jej poviedok bola<br />
zaradená do antológie Sex po slovensky (Ikar,<br />
2004), v ktorej sa mladšia slovenská literárna<br />
generácia po svojom vyrovnáva s témou<br />
sexuality. �<br />
Danica Janiaková
KRÁSNE ZLATÉ BEŠTIE ANDREJA SMOLÁKA<br />
RUDOLF ČIŽMÁRIK<br />
Akademický maliar Andrej Smolák sa narodil 10. júla 1953 v Humennom. Detstvo prežil v Starine. V rokoch 1974<br />
– 1979 študoval na Filozofickej fakulte Univerzity P. J. Šafárika v Prešove a neskôr (1987 – 1989) absolvoval mimoriadne<br />
štúdium na Akadémii výtvarných umení v Prahe (prof. Pospíšil). Andrej Smolák je nositeľom Zlatej európskej ceny Franza<br />
Kafku (1998), ceny Európskej únie umenia (200) a Európskej ceny Salvadora Dalího (2003). Venuje sa najmä olejomaľbe,<br />
akvarelu a kresbe. Ilustroval viacero kníh umeleckej prózy a poézie. Od roku 1982 usporiadal vyše päťdesiat samostatných<br />
výstav na Slovensku, v Česku, Nemecku a Poľsku. Jeho obrazy sú v galériách a súkromných zbierkach v mnohých<br />
európskych štátoch, ale aj v USA, Japonsku a Austrálii. Je majiteľom a riaditeľom Galérie Andrej Smolák-MIRO<br />
v Bratislave na Košickej ulici 56 a v Snine. Žije a pracuje striedavo v obidvoch mestách.<br />
Maľuje „krásne zlaté beštie“ (parafráza<br />
názvu dvojjazyčnej knihy Ladislava Ťažkého,<br />
ilustrovanej Smolákovými obrazmi), ktoré<br />
hýbu svetom mužov, sú súčasťou jeho vášní,<br />
ale aj duchovným, zmyslovým, snovým odrazom.<br />
Dešifrovanie posolstva obrazov je mnohoznačné<br />
a subjektívne. Krása v jeho chápaní<br />
nie je abstraktnou ani teoretickou estetickou<br />
kategóriou, ale konkrétnou, dokonalou krivkou<br />
prírody, ktorá sa usídlila v tvaroch ženského<br />
tela. Vášne a sny (ako nazval cyklus svojich výstav<br />
v uplynulých rokoch) potvrdzujú nevyčerpateľné<br />
variácie toho, čo Johann Wolfgang.<br />
Goethe nazýval Das ewig Weibliche (to večne<br />
ženské). Táto téma bude v umení živá, pokým<br />
bude živé umenie, a teda aj človek. Andrej<br />
Smolák si v jednotlivých tvorivých etapách už<br />
roky ozrejmuje svoj vzťah k žene<br />
na obraze – na jednej strane je<br />
preňho metaforou nehy, lásky<br />
a sexu, na druhej strane je<br />
médiom na dialóg s odvrátenou<br />
stranou života a tušením<br />
nových horizontov.<br />
Nekonečný príbeh je názov<br />
jedného z maliarových obrazov<br />
a v istom zmysle ho možno preniesť<br />
na ťažisko jeho tvorby v posledných<br />
rokoch. Nekonečný<br />
príbeh sú jeho variácie na tému<br />
dialógu maliara s krásou, teda<br />
ženou vo všetkých jej metamorfózach.<br />
Vášne a sny sa premietajú<br />
do vízií, v ktorých tajomné<br />
ženy sledujú zvedavé a zmyselné<br />
pohľady mužov a každý z výjavov<br />
predstavuje samostatný<br />
príbeh. Český kunsthistorik prof. František<br />
Dvořák napísal, že „sugestívnosť jeho prejavu<br />
znásobuje štruktúra maľby, pôsobiaca ako<br />
samostatný obrazový dej“. Štruktúra obrazu je<br />
jedinečná, ona sama je obrazom, do ktorého<br />
maliar natrvalo vpisuje svoje predstavy. Na<br />
jednej strane je žena pre muža večným symbolom<br />
obnovovania života, božstvom, ktoré<br />
preklína alebo sa pred ním skláňa, na druhej<br />
strane metaforou podôb jej tela možno vizuálne<br />
znázorniť mnohé podobenstvá, aktualizovať<br />
ich v zmysle, aby korešpondovali s vnímaním<br />
súčasného človeka, nútili ho k zamysleniu. Nie<br />
je to číra oslava zmyselnosti, obrazy rozkrývajú<br />
ďalšie roviny súvisiace s názorom na existenciu,<br />
obavy i zvedavosť z možného stretnutia<br />
sa s mimozemskými bytosťami, uvažovanie<br />
nad duchovným v nás, pátranie<br />
po tom, kde sa stierajú hranice<br />
reálneho a ireálneho. Nevyspytateľné<br />
sú okamihy tvorby, keď<br />
záblesk vnuknutia prichádza<br />
odkiaľsi zhora, ale odkiaľ? A napriek<br />
predstave, že všetko to bol<br />
len sen, zostáva obraz, ktorý<br />
znovu kladie nástojčivé otázky.<br />
V každom prípade nás Smolákove<br />
obrazy môžu rozlične<br />
iritovať, ale nenechajú nás ľahostajnými.<br />
Veď aj nad vlastnými<br />
snami, aj keď si to nechceme<br />
priznať, rozmýšľame dlho po<br />
prebudení a pýtame sa, či<br />
sen nie je v skutočnosti<br />
druhým životom. �<br />
Foto: archív<br />
55<br />
KULTÚRA
ÚVAHA O STAVE SPOLOČNOSTI<br />
KOĽKO OVSA A SENA DO ŠTRASBURGU<br />
(BRUSELU) A KOĽKO DO VARIETÉ WATERHILL?<br />
Občas mi niektorí čitatelia vyčítajú údajnú<br />
obľubu silných slov. Ba stalo sa, že mi vytkli<br />
prílišnú bojovnosť. Myslím si, (a nesmelo dúfam),<br />
že to naozaj nie je celkom tak. Chcel by<br />
som iba nastavovať zrkadlo. Nielen politikom:<br />
všetkým, teda aj sebe samému. Netrvám<br />
na tom, že moje zrkadlo je rovné, veď niečo<br />
naozaj rovné ani nemôže byť. Ak už, tak skôr<br />
o mne platí, že milujem metafory. Pokiaľ však<br />
ide o metafory, ak sa predsa len dostanú<br />
do nich aj silné slová, so zdanlivo útočným<br />
zafarbením, mám na tom síce tiež svoj podiel<br />
viny, ale v použití som len ten povestný druhý.<br />
V danom prípade predmetné poľnohospodárske<br />
produkty sú obľúbenou potravou koní<br />
a metafora je o výnimočnom koňovi jedného<br />
Rimana dosť pochybnej povesti.<br />
V mojich očiach je kôň obľúbené zviera,<br />
povedal by som dokonca, že ušľachtilé. Mám<br />
však isté pochybnosti o tom, či práve preto<br />
Caligula, lebo to je on, čo to všetko spôsobil,<br />
vymenoval svojho obľúbeného koňa za<br />
senátora. Na túto konskú kauzu rímskeho<br />
imperátora som si nespomenul v spojitosti so<br />
súčasnými senátormi ja, ale jeden slovenský<br />
novinár. Ako iste všetci vieme, teda všetci čo<br />
čítame novinárove noticky, kauzu Caligulovho<br />
senátora použil v spojitosti s ušľachtilým palivom<br />
do elektrární. Takže, ...zase len opakujem<br />
a ani neviem, koľký som v rade. Keď som bol<br />
prvý raz v Spojených arabských emirátoch<br />
spoznal som, že emirovi synovia, synovci,<br />
bratranci (je ich „ako maku“ ak mám použiť<br />
svoje vedomosti z japončiny) zbožňujú nielen<br />
arabské plnokrvníky, ale aj ťavy. Patria tiež do<br />
triedy ušľachtilých miláčikov , veď ako inak,<br />
každý(á) má svojho koníčka. A nedávajú im<br />
hocijaký ovos a seno, ale fajnové špecialitôčky<br />
z alpských lúk a strání.<br />
Jesť sa musí. To vedia aj menej školení<br />
ľudia. Dokonca jeden taký menej školený<br />
poslanec pred rokmi prehlásil, že „... z papierov<br />
a čísiel sa nenajeme...“(tento príklad<br />
opakujem dosť často a dobre viem prečo!).<br />
Čo školenejší ľudia vedia, že nebol ani trochu<br />
originálny (pripúšťam však, že o tom nemusel<br />
vedieť). Ešte väčšmi školení ľudia vedia, že<br />
celý živý svet je taký zvláštny systém, ktorý si<br />
práve za to zasluhuje úplne extravagantný názov<br />
„disipatívny systém“. Ale to vlastne nie je<br />
nič iné, než onakvejšie označenie spomínanej<br />
nevyhnutnosti: „Jesť sa musí!“. Veľmi vážny<br />
poznatok! Je tu však aj otázka: „Čo<br />
jesť?“. Istá francúzska kráľovná, na<br />
ponosy, že ľudia hladujú a nemajú<br />
ani chlieb náš každodenný po-<br />
56<br />
skytla skvelú kráľovskú radu: „Tak nech jedia<br />
koláče!“. Viktor Hugo vo svojich „Bedároch“<br />
v preslávenej scéne na brehu Luxemburského<br />
jazera dáva do úst svojho hrdinu vetu „Tu máš,<br />
hoď si to do flinty!“, potom, čo vylovil z vody<br />
briošku hodenú labutiam a rozdelil ju na dve<br />
polovice. Ale aj bohatí majú problémy s tým,<br />
čo majú jesť. Ba povedal by som, že majú obrovské<br />
problémy s rozhodovaním, či „kaviár<br />
alebo šošovicu“. Lenže potreby človeka sú aj<br />
onakvejšie. Bratia Česi na to: „Někdo má rád<br />
vdolky, a někdo holky“. Že prečo toľko citujem<br />
Čechov? Ale veď kto iný prišiel s ušľachtilým<br />
nápadom spaľovať semená husto siatych<br />
obilnín v elektrárenských kotloch, než jeden<br />
český génius? Notabene, nadbytočnými sa javiace<br />
množstvá tohto produktu sa vypestovali<br />
pomocou štedrých dotácií do poľnohospodárstva.<br />
Kurič z balady Jiřího Wolkra by nielen<br />
oslepol, ale by si aj dušu vyplakal od žiaľu.<br />
Na Slovensku však vo zvýšenej miere chceme<br />
(vraj) dotovať aj ťažbu ešte menej efektívneho<br />
paliva, a to ťažbu nízko výhrevného hnedého<br />
uhlia a lignitu. Ba veru, peniaze sa dajú konvertovať<br />
na všeličo! Čo už však narobíme, keď<br />
si u nás každý vykladá odborné pojmy po svojom,<br />
ba čo horšie, ako sa komu práve hodí.<br />
Jeden z hlavných makroekonomických poradcov<br />
ministra financií mi svätosväte tvrdil<br />
(uvádzam to len ako jeden z príkladov), že<br />
veru na Slovensku už dávno máme trhovú<br />
ekonomiku. Ba zazdalo sa mi, že tým dávnom<br />
mal na mysli „Hodinu po“... Národnej triede<br />
1989. Keď som sa mu pokúšal odporovať,<br />
dobre, že sa neurazil. Po pokračovaní debaty<br />
sa napokon rozhorčil, že „ako môžem<br />
učiť študentov“, keď ním vyslovené tvrdenia<br />
nepovažujem za identické s realitou, keď<br />
predsa všade vo svete to funguje. Celkom<br />
svätá pravda to čo povedal asi nie je, pretože<br />
niekde to funguje dobre, niekde menej dobre<br />
a inde ani nie. Preto treba veľmi rozlišovať<br />
medzi pomalými a rýchlymi evolučnými<br />
procesmi v hospodárstve a teda musíme<br />
brať do úvahy aj dlhšie obdobia. Sotva totiž<br />
môžeme pritakať skratkovitej interpretácii<br />
preslávenej vety Johna Maynarda Keynesa,<br />
že „... v dlhodobom horizonte aj tak budeme<br />
všetci mŕtvi...“. My iste, lebo... čo je istejšie<br />
ako smrť?, ale dúfam, že naši potomkovia<br />
a ich potomkovia, či ich detné deti, ako sa<br />
u nás na Slovensku hovorí budú žiť (ak pravda<br />
európske ženy budú chcieť rodiť deti aj v budúcnosti).<br />
Takže toto by asi mohli byť dôvody<br />
pre moje tvrdenie, že vyevolvovanie trhového<br />
hospodárstva v prísnejšom vymedzení tohto<br />
LADISLAV ANDRÁŠIK<br />
„Nula je lepšia než pôvodná 12-percentná sadzba...“<br />
(Argumentácia I. Mikloša prezentovaná na konferencii v Prahe, venovanej rovnej dani. Na tému zdraženie potravín, ktoré je dôsledkom<br />
zvýšenia sadzby dane z pridanej hodnoty uviedol komentár, že na to „najviac nedoplácajú ani tak chudobní, ako skôr bohatí,<br />
ktorí kupujú viac potravín“. Prameň: ČTK).<br />
pojmu je záležitosťou mnohých desaťročí, ba<br />
storočí. Trhové hospodárstvo obsahuje v sebe<br />
aj niečo, čo môžeme nazvať trhovou kultúrou.<br />
A o niečom takom môžeme na Slovensku ešte<br />
aj dnes, rok po vstupe do EÚ iba ak snívať. Nezúfajme<br />
si však, pretože ak španielske a francúzske<br />
hospodárstvo sa považujú za trhové<br />
napriek masívnym zásahom štátu, napríklad<br />
do poľnohospodárstva v podobe enormných<br />
dotácií, tak potom škoda slov. Egoizmus, nemravnosť,<br />
to sú pojmy, ktoré príliš často počúvam<br />
a čítať v spojitosti s poľnohospodárskou<br />
a rybolovnou politikou EÚ.<br />
Povieme si, no dobre, veď aj starý dobrý<br />
Adam Smith staval na egoizmus. Ale ak egoizmus<br />
šakalov, hyen a supov chceme považovať<br />
za pravý orechový trh...?, tak neviem. Som presvedčený,<br />
že pojem trh používame na označenie<br />
evolučnej entity. Je subjektívnou vecou<br />
(a akiste aj osobným právom) každého nazvať<br />
si objektívnu realitu ako chce. Ale potom sa<br />
nedá vôbec hovoriť o intersubjektivite odborných<br />
pojmov a vedeckých kategórií už vôbec<br />
nie. Isteže, trhové sily nezaujímajú subjektívne<br />
názory kohokoľvek. Presadzujú sa ako slepá<br />
sila, prípadne pri tvrdých administratívnych<br />
zásahoch ako myopická sila. Ale trhové sily sa<br />
napokon vždy presadia (za socializmu napríklad<br />
tak, že za nedostatkový tovar, v dispozícii<br />
predavača ste si pod pultom museli priplatiť,<br />
či už priamo peniazmi alebo recipročným<br />
pôžitkom z vašej dispozície). Takže napokon<br />
mohlo prísť (svojho času) aj ku kresleniu kriviek<br />
dopytu a ponuky pred kamerami ČSTV<br />
vtedy ešte nádejným (budúcim?) nositeľom<br />
Nobelovej ceny za ekonómiu. Kto si však už<br />
aspoň raz dôkladnejšie zalistoval v povestnej<br />
svätej knihe Ekonómie od P. A. Samuelsona<br />
a W. Nordhausa dobre vie, že je veľký rozdiel,<br />
keď sa voči sebe posunú krivky ponuky a dopytu<br />
v nezmenenom tvare a naopak, keď sa<br />
nepohnú z miesta ale zmenia svoj tvar. Jedno<br />
i druhé si však vyžaduje čas, povedal by som<br />
dlhší čas, než sa na prvý pohľad zdá. Oba<br />
tieto procesy sú evolučné v tom zmysle, že sa<br />
v priebehu času spomínané krivky „učia“ novým<br />
tvarom a umiestneniu jednak na základe<br />
zmien v správaní ľudí na strane dopytu a na<br />
strane ponuky a jednak sa adaptujú na zmeny<br />
spôsobené externými zásahmi mocenských<br />
subjektov. Ponechávam na tvorivosť čitateľov<br />
rozhodnutie, aký vplyv majú vyššie spomínané<br />
dotácie, to znamená externé zásahy na klausovské<br />
krivky: či ich deformujú alebo posunujú,<br />
respektíve oboje. To nám pomôže pochopiť<br />
čo je v hospodárstve trhové (spontánne) a čo
netrhové (subjektívne, voluntaristické). Mohlo<br />
by nám to pomôcť k relevantnejšiemu uvažovaniu<br />
o tom či slovenské hospodárstvo je<br />
trhové a nakoľko a či je kultúrne a nakoľko.<br />
Iba našepkám, že dotácie samé osebe, a ich<br />
neprehľadné prideľovanie sú smrteľným nepriateľom<br />
trhu a kultúru podnikania doslova<br />
zabíjajú. Ostatne v minulom čísle EuroReportu<br />
sa k veci vyjadrila hviezda z najjagavejších<br />
– sám Milton Friedman. Môžeme len ľutovať,<br />
že fotóny emitované touto hviezdou nedopadajú<br />
na sietnice tých, čo by dačo mohli s uvedenými<br />
javmi a procesmi urobiť.<br />
„Neschopnosť nie je objektívna príčina! Je<br />
to zlyhanie politických strán, orgánov, inštitúcií<br />
a konkrétnych ľudí.“<br />
Ľudia, najmä vlastníci mocenských kresiel sa<br />
radi, ako dobre vieme skrývajú pod ochranné<br />
krídla „objektívnych príčin“. Najčastejšie vtedy,<br />
keď problémy vznikli<br />
z dôvodov ich subjektívneho<br />
pričinenia, nimi<br />
zapríčinených chýb, ich<br />
omylov, zanedbania,<br />
lajdáctva atď. Známe<br />
porekadlo hovorí, že<br />
„Dobrá výhovorka stojí<br />
groš!“. Lenže niektorí<br />
naši politici, funkcionári<br />
a iní hodnostári sa ani<br />
neobťažujú výhovorky<br />
hľadať, nieto chyby<br />
a nedostatky nimi<br />
zavinené odstraňovať.<br />
Príkladov by bolo možné<br />
uviesť toľko, že by<br />
sa nevmestili do celého<br />
tohto čísla euroREPOR-<br />
TU. Sú však medzi nimi<br />
aj také, ktoré korešpondujú<br />
s obsahovým<br />
zameraním tohto čísla.<br />
Vezmime si povedzme<br />
taký Kataster. Je všeobecne<br />
známou skutoč-<br />
nosťou, že v mnohých<br />
Foto: archív<br />
prípadoch neplní<br />
svoje úlohy kvalitne a včas, ba v mnohých<br />
prípadoch porušuje zákony napríklad tým,<br />
že niekoľkonásobne prekračuje predpísané<br />
lehoty na vybavenie agend. „Objektívnym dôvodom“<br />
na také prieťahy je to, že sú služobné<br />
útvary Katastra enormne zaťažené. Podobné<br />
výhovorky počúvame a čítame aj v súvislosti<br />
s prieťahmi na súdoch. Potom poškodený občan,<br />
ak naberie odvahu, obráti sa na Európsky<br />
súd pre ľudské práva a spravidla vyhrá spor so<br />
SR. Jasne, pretože prieťahy nie sú objektívne.<br />
S týmto pojmom „objektívne“ však neslobodno<br />
potmehúdsky manipulovať. Prieťahy sú objektívne<br />
v tom zmysle, že boli objektívne zistené<br />
a že ich teda môžeme považovať za fakty. Na<br />
druhej strane, prieťahy sú subjektívne, pretože<br />
ich zapríčinil subjektívny faktor – dalo sa im<br />
predísť, keby bola dobrá vôľa, zodpovednosť<br />
a odbornosť tých, v ktorých kompetencii tieto<br />
veci sú a ktorí za to zo zákona a ústavy zodpovedajú.<br />
A keď to nerobia, tak potom my da-<br />
ňovníci platíme za neschopnosť a pochybenia<br />
kohosi celkom konkrétneho, len preto, že štát<br />
nevie zabezpečiť nápravu a zosobniť finančné<br />
škody, ktoré vznikli nečinnosťou ľahko zistiteľných<br />
osôb zodpovedného orgánu (veď spravidla<br />
nejde, a ani nemôže ísť o akéhosi bájneho<br />
„neznámeho páchateľa“). Pritom však Ústava<br />
SR jasne definuje, že „Každý má právo, aby sa<br />
jeho vec verejne prerokovala bez zbytočných<br />
prieťahov“. V tomto zmysle o mnohých kauzách<br />
si oprávnene môžeme myslieť, že v SR<br />
sa hrubo porušujú nielen Ústava SR a mnohé<br />
zákony, ale aj všeobecné ľudské práva deklarované<br />
medzinárodnými dohodami, zmluvami<br />
a sú petrifikované kultúrou dobrých mravov.<br />
Nečudo potom, že v sporoch občanov SR s republikou<br />
Európsky súd pre ľudské práva vytrvalo<br />
odmieta akceptovať dôvody objektivizovania<br />
prieťahov v súdnom konaní. Veď ako by aj<br />
mohli uznať detinsky naivné dôvody vyhovárajúce<br />
sa na objektívne vysoký počet otvorených<br />
káuz, ktorými sú zavalené slovenské súdy<br />
a menovite tie, ktorých kauzy sa dostali pred<br />
Európsky súd pre ľudské práva. Patričný rezort<br />
mal pätnásť rokov na to, aby uviedol veci na<br />
poriadok, takže bolo „...naozaj dostatok času<br />
na prijatie rýchlych a efektívnych opatrení na<br />
odstránenie uvedeného stavu...“ , bolo počuť<br />
zo Štrasburgu. V daktorých novinách (zdá sa<br />
mi, že o tom písal M. Leško v SME) som sa<br />
dočítal, že „za to, že na okresných súdoch leží<br />
120-tisíc káuz márne čakajúcich na rozhodnutie,<br />
a na súdoch krajských je ich 13-tisíc, nie sú<br />
zodpovedné súdy, ale Slovenská republika“.<br />
Ďalší príklad by som mohol uviesť z oblasti<br />
sociálnej politiky, menovite z oblasti sociálnych<br />
dávok a najmä z politicko-ekonomickej<br />
oblasti starobných dôchodkov. Zlyhania na<br />
príslušnom rezorte a aj v Sociálnej poisťovni<br />
sú veľké a v jednotlivých prípadoch priam „do<br />
neba volajúce“ pochybenia konkrétnych a ani<br />
len trocha nie anonymných ľudí. Takýto vývoj<br />
udalostí v našej spoločnosti, ktorý politické<br />
strany a hnutia a ich nominanti do vládnych<br />
kresiel, úradov, inštitúcií atď. nevedia zvládnuť,<br />
či aspoň zmierniť už predlhých pätnásť<br />
rokov spôsobuje obrovské škody v spoločnosti,<br />
urážajúcu a ponižujúcu nespravodlivosť generovanú<br />
v konkrétnych sektoroch a odvetviach<br />
národného hospodárstva a osobitne práve<br />
v primárnom sektore, na vidieku. Veci sú to<br />
tak vážne, že sa z driemot začínajú preberať<br />
už aj niektorí poslanci. Škoda, že až potom,<br />
keď mlieko prekypelo a všade čpie spálený<br />
kazeín. Lebo, ak sa mám vrátiť späť ku caligulovským<br />
sentimentom oblasť mliekarenstva je<br />
ešte nemravnejšia záležitosť ako zrno z husto<br />
siatych obilnín.<br />
Vyššie spomínaný novinár nedávno ironicky<br />
napísal, že Spoločná poľnohospodárska<br />
politika EÚ (CAP – Common Agricultural<br />
Policy) „zaznamenáva prenikavé úspechy<br />
už aj v nových členských štátoch. Nadbytok<br />
nepredajného obilia v Česku vykúpia - elektrárne.<br />
Použijú ho ako palivo. Štát totiž nestíha<br />
vykupovať (ako predpisuje nariadenie<br />
Európskej komisie), roľníci dostanú zaplatené<br />
a Česi budú svietiť za lacné peniaze.“<br />
Typické rozuzlenie, v ktorom všetci vyhrávajú<br />
alebo prehrávajú? Prikláňam sa k tej druhej<br />
alternatíve.<br />
Predstava niektorých predstaviteľov poľnohospodárskej<br />
loby, že pomôcť našim podnikateľom<br />
v rastlinnej a živočíšnej výrobe možno<br />
tak, že sa budú slovenské subvencie približovať<br />
a postupne vyrovnávať so subvenciami v najbohatších<br />
krajinách EÚ je scestná a škodí práve<br />
tým, ktorým má pomôcť. K úspechu môže,<br />
a to z viacerých dôvodov viesť práve opačný<br />
lobistický a najmä politický cieľ – znižovanie<br />
subvencií v krajinách, v ktorých<br />
je ich hladina najvyššia (Francúzsko,<br />
Španielsko aj ďalšie bohaté krajiny<br />
pôvodnej pätnástky). �<br />
57<br />
ÚVAHA O STAVE SPOLOČNOSTI
SLOVENSKÁ EKONOMIKA<br />
58<br />
EKONOMICKÉ UDALOSTI POHĽADOM<br />
ANALYTIKA<br />
Pavol Ondriska, ING dôchodková správcovská spoločnosť<br />
Výhľad ekonomického vývoja eurozóny, ktorý prirodzene<br />
ovplyvňuje aj slovenské hospodárstvo, nie je práve najpriaznivejší.<br />
Nielen v reakcií na slabý ekonomický rast za prvý štvrťrok<br />
2005, zverejnený Eurostatom, boli pôvodné predpoklady<br />
oživenia celého zoskupenia prehodnotené smerom nadol (po<br />
koľkýkrát už), a to zo strany mnohých nadnárodných inštitúcií<br />
vrátane OECD či MMF. Problémom sa javí chabí domáci dopyt<br />
a naopak export z eurozóny je v dobrej kondícii. Ak má obyvateľstvo,<br />
v prostredí negatívnych správ, obavy o budúci vývoj,<br />
utrácať sa mu príliš nechce. A kvôli prepojeniu ekonomík to<br />
nie je dobrá správa ani pre slovenských exportérov resp. producentov.<br />
Slabý domáci dopyt v západnej Európe drží dynamiku zahraničného<br />
obchodu Slovenska na uzde. Navyše pokračuje prehlbovanie<br />
zahranično-obchodnej nerovnováhy, i keď jej miera zatiaľ<br />
nevyvoláva obavy. Podľa údajov Štatistického úradu rozdiel<br />
medzi vývozom a dovozom skončil za mesiac marec v zápornej<br />
hodnote 3,5 mld. korún, a teda mierne nižšom schodku ako za<br />
predchádzajúci mesiac (februárový deficit bol však revíziou<br />
prehĺbený). Dvanásťmesačné saldo sa prepadlo už na vyše 53<br />
mld. korún. Výrazne spomalila medziročná dynamika dovozu na<br />
4,6% (po vyše takmer 14% vo februári), avšak opätovne prevýšila<br />
tempo rastu vývozu (3,1%). Okrem spomínaného slabého<br />
dopytu zo strany eurozóny, výrazným faktorom v niekoľkých<br />
posledných mesiacoch je predovšetkým zníženie produkcie<br />
subjektov automobilového priemyslu na Slovensku, čo zároveň<br />
znamená aj nižšie nároky na dovoz vstupov. Na druhej strane<br />
medziročne vyššia cena ropy a zemného plynu tlačí na výšku<br />
dovozov, aj keď ich fyzický objem sa nemusí meniť. Silný rast<br />
maloobchodných tržieb (o vyše 9% za prvý kvartál) naznačuje,<br />
že aj zvýšené spotrebné dovozy sa čiastočne podpisujú pod<br />
schodky obchodnej bilancie krajiny. Výrazné zlepšenie bilancie<br />
zahraničného obchodu by malo priniesť až nábeh výroby vo<br />
Volkswagene, kľúčovom podniku na Slovensku.<br />
Prílev zahraničných investícií by sa mal stať motorom exportu<br />
Slovenska (samozrejme po určitom úvodnom nápore na dovoz)<br />
a následne akcelerácií ekonomického rastu. Zatiaľ však zverejňované<br />
dáta nepotvrdzujú, že by Slovensko bolo takmer zavalené<br />
prílevom zahraničných investorov, ako by sa mohlo zdať na<br />
základe medializovaných správ. Pomerne často možno naraziť<br />
na správy, že agentúra na podporu prílevu zahraničných investícií<br />
(SARIO) rokuje s desiatkami zahraničnými investormi, ktorí<br />
spolu investujú stovky miliónov eur a vytvoria tisícky pracovných<br />
miest. Lenže publikované reálne čísla zatiaľ hovoria o niečom<br />
inom.<br />
Zo štruktúry platobnej bilancie, ktorú zverejňuje Národná<br />
banka Slovenska, vyplýva, že prílev priamych zahraničných investícií<br />
na Slovensko dosiahol za prvé dva mesiace tohto roka<br />
(posledný známy údaj) hodnotu 44 mil. USD. Avšak v rovnakom<br />
období minulého roka to bolo o vyše 300 mil. USD viac. Lepšiu<br />
vypovedaciu hodnotu má údaj za celý rok 2004, keď zahraniční<br />
investori investovali u nás 838 mil. USD (2% HDP), pričom v<br />
roku 2003 to bolo 973 mil. USD (3% HDP). A aby to bolo jednoznačné,<br />
aj objem neprivatizačných investícií sa medziročne<br />
znížil. Problém bude zrejme spočívať v nie štandardnom prístupe<br />
slovenských predstaviteľov zverejňovať ešte len rozpracované<br />
projekty a nie až konečné rozhodnutie investora. Veď<br />
investor komunikuje s príslušnými inštitúciami v rámci<br />
niekoľkých krajín naraz. A preto z ekonomického pohľa-<br />
Economic events in Slovakia at a glance<br />
Pavol Ondriska, ING d.s.s.<br />
The economic outlook of eurozone, which influences also the<br />
Slovak economy, is all but optimistic. Original expectations of<br />
recovery were once again downgraded by a lot of respected<br />
institutions (including OECD or IMF) and not only due to the weak<br />
growth of gross domestic product (GDP) for the first quarter of<br />
2005. Indeed, persisting weak domestic demand appears to be<br />
a problem, while exports from eurozone countries are solid. If<br />
citizens´ confidence is disrupted, influenced by various concerns<br />
and negative news, they do not incline to spending.<br />
Due to global economic relationships, the weak domestic<br />
demand in eurozone curbs also the results of Slovak foreign<br />
trade. The deepening in external imbalance continued also in<br />
March, although its level has not cast concerns over fragility so<br />
far. According to Statistical Office, a difference between exports<br />
and imports recorded a negative value of SKK 3.5 bn in March,<br />
but being slightly better than in the previous month (the deficit<br />
in February was deepened by revision). Twelve-months cumulative<br />
deficit sank already to SKK 53 bn. The YoY growth dynamic of<br />
imports slowed down pronouncedly to 4.6 per cent (after more<br />
than 14 per cent in February), however, it outstripped again<br />
the pace of export growth (3.1 per cent). Next to the mentioned<br />
weak demand in eurozone, a lower production in Slovak car<br />
manufacturing in the course of the last months is behind the<br />
worse foreign trade results. In addition, high prices of crude<br />
oil and natural gas created pressures on imports, although the<br />
physical amount did not have to be changed. Moreover, strong<br />
growth in retail sales (more than 9 per cent) indicates that also<br />
increased consumption imports have an effect on the deepening<br />
in country´s external imbalance. An improvement of foreign trade<br />
in this year is dependent on a production restoring in Volkswagen,<br />
the key industrial subject in Slovakia, and later in 2006 on a<br />
production commencement in the new car plants built by PSA<br />
Peugeot and KIA.<br />
Indeed, the inflows of foreign direct investments should<br />
become a driving force for the Slovak exports (logically after an<br />
initial surge of imports) and acceleration of economy growth<br />
consequently. However, the published data has not confirmed<br />
so far, that Slovakia would be inundated by inflows of foreign<br />
investors, as it appears on the basis of published news. One can<br />
relatively often comes across on information that the government<br />
agency for foreign investment support (SARIO) is negotiating with<br />
tenths of foreign investors, which will invest together hundreds<br />
million euros and create thousands of new jobs. However, actually<br />
released hard facts signal a different situation.<br />
According to balance of payment, released by the central bank,<br />
the inflow of foreign direct investments (FDI) in Slovakia reached<br />
USD 44 mil. for the first two months of this year (the last published<br />
data). But in the same period of last year it was by USD 300 mil<br />
higher. More reliable figure is for the entire year of 2004, when<br />
Slovakia attracted USD 838 mil (2 per cent of GDP), while in 2003<br />
it represented USD 973 mil (3 per cent of GDP). And being the<br />
comparison fully fair, also ex-privatisation FDI inflows declined<br />
in year on year comparison. The difference between hard figures<br />
and published news consists in a non-standard approach of Slovak<br />
representatives to reveal also projects, which are still in the course<br />
of negotiating and not only final and agreed decisions. From<br />
economic point of view, there is no reason for media presentation<br />
of such unfinished projects, particularly if it is not clear whether
du nie je príliš dôvod na mediálnu prezentáciu, ak nie je isté,<br />
či sa rozhodne pre Slovensko. Navyše je jasné, že medzi prvým<br />
kontaktom zahraničného investora s „krajinou“ a skutočným investovaním<br />
prvej koruny zvyčajne prejde výrazný časový úsek.<br />
Ostatným príkladom bola medializácia projektu Hankook<br />
Tires. Slovensko si bude musieť počkať na pozitívne efekty z<br />
rozhodnutia kórejského výrobcu pneumatík Hankook Tires realizovať<br />
investíciu u nás. Najskôr však bude „investovať“ štát,<br />
teda daňoví poplatníci, a to v podobe investičných stimulov.<br />
Iste, o investície Slovensko súťaží s okolitými krajinami, pričom<br />
každá poskytuje určité formy stimulov. A tak v snahe kompenzovať<br />
nedostatky - menší trh, nižšia kúpna sila, menej pozitívnych<br />
referencií a pod. – je Slovensko nútené stimuly v určitej forme<br />
poskytovať. Jednako, môžeme len špekulovať, aký by bol prílev<br />
investícií na Slovensko, ak by sme neposkytovali stimuly vybraným<br />
subjektom, ale o takto ušetrené prostriedky daňových<br />
poplatníkov by sme plošne znížili poistné odvody pre všetky<br />
podniky. Lenže problém stimulov však spočíva aj v tom, že investorovi<br />
pravdepodobne kompenzujeme aj výdavky, ktoré na<br />
Slovensku neskončia. Slovenskí daňoví poplatníci sa tak skladajú<br />
na pracovné miesta v zahraničí. Čo ak investícia firmy Hankook<br />
vo výške 500 mil. eur zahŕňa napr. aj nákup strojov v zahraničí,<br />
výdavky na logistiku, či právne služby, a to všetko poskytované<br />
firmami v zahraničí. A vráti investor časť stimulov, ak skutočný<br />
objem produkcie, alebo počet zamestnancov bude nižší ako<br />
pôvodné sľuby? A v neposlednom rade, čo ak po dobehnutí<br />
stimulov investor premiestni továreň do inej krajiny s nižšími<br />
nákladmi s ďalšími stimulmi?<br />
Investície smerované prevažne do automobilového priemyslu<br />
posilňujú obavy o závislosti celej ekonomiky na konjunkturálnych<br />
cykloch, ktorým výrazne podlieha práve automobilový priemysel.<br />
Na druhej strane Slovensko nie je v pozícií, že by si mohlo<br />
medzi investormi vyberať. Jednako vplyv dominancie jedného<br />
sektora (na kľúčový podnik v oblasti automobilového priemyslu<br />
je naviazaný systém subdodávateľov) na celú ekonomiku ilustrujú<br />
výsledky vyššie spomínaného zahraničného obchodu a s nimi<br />
prirodzene prepojený výkon domáceho priemyslu. Priemyselná<br />
produkcia už pol roka dosahuje slabé výsledky, keď za marec<br />
sa jej dynamika dokonca ponorila do červených čísiel (pokles o<br />
2,2% podľa údajov Štatistického úradu). Hoci vplyv výroby dopravných<br />
vozidiel (pokles o takmer 15%, avšak rast o 43% pred<br />
rokom) je na spracovateľský priemysel dominantný, nejde však<br />
len o výpadok jedného odvetvia, ale takmer celoplošnú záležitosť.<br />
Celkovo až sedem zo štrnástich odvetví spracovateľského<br />
priemyslu vykázalo v marci pokles. A z rastúcich štyri odvetvia<br />
spomalili. Slabý domáci dopyt v Európe je jednou z príčin. A že<br />
by aj dopad silnej koruny, ktorá práve v marci lámala rekordy?<br />
Jednako slabší výkon priemyslu bol pravdepodobne jednou<br />
z príčin spomalenia medziročného rastu hrubého domáceho<br />
produktu Slovenska za prvý štvrťrok. Podľa rýchleho odhadu<br />
Štatistického úradu jeho hodnota dosiahla rovných 5% po 5,8%<br />
v posledných troch mesiacoch minulého roka. Napriek spomaleniu,<br />
ktoré bolo očakávané, je dynamika rastu naďalej silná. Na<br />
detailné údaje z pohľadu štruktúry si však budeme ešte musieť<br />
počkať do polovice júna.<br />
Hoci produkčné výkony priemyslu nie sú v medziročnom<br />
porovnaní práve optimistické, podniky výrazne zvyšujú mzdu<br />
(takmer o 11% za prvý kvartál) a zároveň aj počet zamestnancov<br />
(o 17 tisíc osôb). Čiastočný problém je v tom, že mzdy sa<br />
adaptívne odvíjajú na základe už dosiahnutej minuloročnej (a<br />
pomerne vysokej miery inflácie), zatiaľ čo reálny rast miezd sa<br />
očisťuje aktuálnou (a nižším infláciou). Ale aj nominálny rast<br />
miezd je výrazný, takže podniky zrejme vidia svoju finančnú<br />
situáciu a vývoj produktivity optimisticky.<br />
Na mzdy si „posvietila“ aj centrálna banka vo svojej inflačnej<br />
správe, zverejnenej koncom apríla (pod názvom Strednodobá<br />
predikcia. Mimochodom išlo vôbec o prvú inflačnú správu<br />
Národnej banky Slovenska. V inflačnej správe NBS potvrdila, že<br />
medziročná miera inflácie, meraná harmonizovaným indexom<br />
an investor will choose Slovakia. In addition, a time lag exits<br />
between the first contact of an investor with respective country´s<br />
bodies in and an actual investment of the first dollar. Of course,<br />
political views on the problem are different.<br />
The recent disclosure of project Hankook Tires represented<br />
one example of the above mentioned. Slovakia will have to wait<br />
for positive effects resulting from the decision of South Korea´s<br />
tyres producer to invest in the country. However, first of all the<br />
state (tax payers respectively) will have to invest in the form of<br />
investments incentives. Of course, Slovakia competes for FDI with<br />
its neighbouring countries and every country offers some kinds<br />
of incentives. Thus due to an endeavour to attract investors and<br />
offset its limitations (smaller market, lower purchasing power or<br />
less positive references), Slovakia is forced to provide incentives.<br />
One can only speculate what FDI inflow would be, if the country<br />
did not provide incentives to only selected subjects but used<br />
such budget savings for a cut in social insurant payments for<br />
all companies. However, there are further problems related to<br />
incentives. Thanks to incentives an investor might be compensated<br />
even for investments, which will not be used in Slovakia. Hence,<br />
the Slovak taxpayers support working positions abroad. What<br />
if the investment of Hankook Tires (USD 500 EUR) includes<br />
also purchases of machines abroad, costs on logistical and law<br />
services, all provided by non-residents. And will the investor return<br />
a part of incentives if the actual amount of production or jobs is<br />
lower than it was promised? Last but not least, what if the investor<br />
will move its plant to a further country (with lower costs and new<br />
incentives) when the incentives in Slovakia expire?<br />
The investments oriented mainly to the manufacturing of<br />
transport vehicles and their parts strengthen concerns over a<br />
dependence of the entire economy on conjectural cycle, by which<br />
this very kind of manufacturing is influenced. On the other hand,<br />
Slovakia is not in a position that it could choose among investors.<br />
Nevertheless, a domination of one industrial branch (in Slovakia<br />
it relates to transport vehicles manufacturing and Volkswagen<br />
Slovakia respectively) on the entire economy is illustrated by the<br />
above mentioned negative results of foreign trade and industrial<br />
production. The industrial production has already posted weak<br />
results for half year, when in March its growth dynamic even<br />
dipped into the red figures (decline by 2.2 pre cent according<br />
to Statistical Office). Although transport vehicles manufacturing<br />
(drop by nearly 15 per cent, while 43 per cent growth a year<br />
earlier) has a crucial impact on the total manufacturing is crucial,<br />
the weak performance was not influenced only by one branch.<br />
It is a matter of the general situation. As much as seven out of<br />
fourteen manufacturing branches posted a negative growth in<br />
March and four out of the growing branches slowed down. The<br />
weak domestic demand in Europe represents one of the reasons.<br />
Does the impact of koruna represent a further reason, since it was<br />
the strongest in March?<br />
Nevertheless, the weak industry performance represented one<br />
of the reasons of slowing down in economy growth of the country<br />
for the first quarter. Based on the flash estimate of Statistical<br />
Office, the level of YoY GDP growth reached exactly 5 per cent in<br />
January-March 20005 after 5.8 per cent in the last three month of<br />
2004. Despite the deceleration, which was expected, its dynamic<br />
is still strong. Nevertheless, we have to wait for detail GDP figures<br />
until the midst of the June (when they will be published) to analyse<br />
the data.<br />
Although, industrial performance is not optimistic, firms<br />
increased pronouncedly wages (nearly 11 per cent for the<br />
first quarter of 2005) and also a number of employees (by 17<br />
thousand jobs). Partial problem consists in the fact that wages<br />
bargaining is based on an adaptive approach regarding inflation<br />
level (relatively high inflation in 2004), while real wages growth<br />
is adjusted by current levels of inflation (relatively low).<br />
Nevertheless, also nominal wages growth was strong.<br />
Firms likely see their financial situation and productivity<br />
optimistically.<br />
59<br />
SLOVENSKÁ EKONOMIKA
SLOVENSKÁ EKONOMIKA<br />
60<br />
spotrebiteľských cien (HICP) bude v decembri 2005 pod jej<br />
inflačným cieľom. A vzhľadom na najúčinnejší horizont menovej<br />
transmisie (rok až rok a pol) sa jej pozornosť presunula na<br />
koniec roka 2006, kde NBS očakáva rast spotrebiteľských cien<br />
(HICP) s priemerom na úrovni 1,9%. Je to síce v rámci inflačného<br />
cieľa pre rok 2006, ale pravdepodobne nižšie ako by NBS chcela<br />
túto hodnotu vidieť (cieľ je pod 2,5%). Zároveň centrálna banka<br />
avizovala, že vzhľadom na riziká vyplývajúce so silného rastu<br />
miezd a domáceho dopytu je priestor pre pokles referenčných<br />
úrokových sadzieb obmedzený, pokiaľ sa iné indikátory neodchýlia<br />
od svojho očakávaného vývoja. Domnievam sa, že uvolnenie<br />
úrokovej zložky menovej politiky si môže vynútiť len obnovenia<br />
výraznejšieho zhodnocovania sa koruny voči euru, vzhľadom na<br />
vyšší vplyv devízového kurzu ako úrokových sadzieb na malú a<br />
otvorenú ekonomiku, ktorá navyše nie je tvorcom svetových cien<br />
ale ich prijímateľom. Lenže tak ako čas plynie a domáca mena<br />
osciluje okolo svojho niekoľkomesačného minima voči referenčnému<br />
euru. Hoci pokles cien takmer všetkých druhov finančných<br />
aktív (ktorý začal v polovici marca) nielen v stredoeurópskom<br />
regióne sa pôvodne zdal len za krátkodobou záležitosťou, stále<br />
k obnoveniu rastu akcií a mien nedošlo. Zdá sa, že muselo by<br />
prísť skutočne silné zhodnotenie koruny, aby to vyprovokovalo<br />
centrálnu banku ešte znížiť svoje kľúčové úrokové sadzby. Skôr<br />
by sa dalo usudzovať, že cyklus znižovania úrokových sadzieb je<br />
na Slovensku v tejto chvíli u konca.<br />
V súlade s očakávaním Banková rada NBS ponechala koncom<br />
mája svoje kľúčové úrokové sadzby nezmenené. Základná<br />
sadzba, 2-týždňová repo sadzba, tak po februárovom znížení<br />
o celý percentuálny bod, naďalej prestavuje rovné 3 percentá.<br />
Centrálna banka zopakovala znepokojenie nad silným rastom<br />
miezd v jednotlivých odvetviach, aj po zohľadnení jednorázových<br />
faktorov, ktoré by mohli vybudovať v ekonomike dopytové<br />
inflačné tlaky v strednodobom horizonte. Zároveň „odobrila“<br />
priestor pre posilňovanie kurzu koruny vzhľadom na jej súčasné<br />
úrovne ako aj priaznivý vývoj ekonomických ukazovateľov.<br />
Domnievam sa, že zverejnenie dát za celú ekonomiku v polovici<br />
júna vnesie viac svetla na blízku budúcnosť nastavenia menovej<br />
politiky. Najbližší krok tak bude pravdepodobne zvýšenie základnej<br />
úrokovej sadby, otázkou je však načasovanie takéhoto<br />
kroku.<br />
V ostatných zverejnených inflačných číslach dopytové tlaky<br />
zatiaľ nie sú výrazné. Dynamika rastu spotrebiteľských cien<br />
poľavuje, i keď za apríl si takýto vývoj dočasne vybral prestávku.<br />
Podľa údajov Štatistického úradu, spotrebiteľské ceny<br />
vzrástli medzimesačne o 0,2%, pričom medziročná dynamika<br />
sa mierne zrýchlila na 2,7% (po 2,5% v marci). Aj za apríl<br />
možno konštatovať, že pod vývoj cien sa naďalej podpisujú<br />
tri najmenej stabilné a najťažšie odhadnuteľné faktory, a to<br />
kurz koruny, ceny potravín a cena ropy. Za apríl sa z týchto<br />
faktorov zviditeľnili najmä pohonné hmoty, ktoré medzimesačne<br />
zdražili o 5,9%, čo samo osebe posunulo celkovú cenovú<br />
hladinu o 0,2 percentuálneho bodu vyššie. Medziročné zdraženie<br />
pre motoristov však ani zďaleka nepredstavuje 50%, teda<br />
tempo ktorým sa medziročne zhruba zvýšila priemerná ceny<br />
barelu ropy typu Brent Oslabenie dolára ku korune, časové<br />
oneskorenie, a pravdepodobne umiernenejšia cenová politika<br />
dominantného rafinérskeho výrobcu a predajcu na Slovensku<br />
robia svoje. Treba spomenúť, že apríl zakončil ročné obdobie<br />
po vstupe Slovenska do EÚ a priemerné ceny potravín hlásia<br />
pokles o pol percenta. Hoci priemerné ceny potravín mierne<br />
klesajú, ceny stravovania v reštauráciách a jedálňach pokračujú<br />
už niekoľko mesiacov v raste. Keďže ceny energií sa pre<br />
podnikateľské subjekty výrazne nezvýšili, možno to pripísať na<br />
vrub rastúceho domáceho dopytu, ako odraz rastúcich miezd.<br />
Ako sa bude cenová hladina vyvíjať ďalej? Očakávam, že po<br />
aprílovej prestávke by sa mala dynamika inflácie opätovne<br />
znižovať až tesne pod hranicu dvoch percent v prázdninových<br />
mesiacoch, do konca roka však následne stúpne k<br />
trom percentám.<br />
The development of wages became a spotlight of the central<br />
banks´s inflation report, which was released at the end of<br />
April (under name Medium Term Prediction). By the way, it has<br />
represented the first inflation report by NBS ever. In the document,<br />
the central bank confirmed that YoY inflation rate, measured by<br />
harmonised index of consumer prices (HICP) would be below its<br />
2005 inflation target. And taking into account the most effective<br />
horizon of monetary policy transmission (four till six quarters),<br />
the attention of NBS moved towards the end of 2006, when the<br />
central bank expects inflation at a level of 1.9 per cent. Such level<br />
is within inflation target for 2006, but probably lower than NBS<br />
would like to see it (the target is below 2.5 per cent). Regarding<br />
the risks resulting from the strong wages growth and domestic<br />
demand, the central bank signalled that a room for additional<br />
monetary policy easing is limited, unless other indicators do not<br />
deflect from their currently expected development. I assume that<br />
only a resuming in a strong appreciation of the koruna can enforce<br />
an interest rate cut, because there is a higher impact of exchange<br />
rate than interest rates in the small and opened economy, which<br />
is not a price searcher but price taker. However time is passing<br />
and the domestic currency oscillates around its several months<br />
low against the euro. Although the recent decline in financial<br />
assets prices was originally judged as a short-term effect (started<br />
in the midst of March and not only in central Europe region), the<br />
recovery of the prices has not occurred yet. I think that a robust<br />
appreciation would have to appear which would motivate NBS to<br />
cut its rates. In summary, the monetary policy easing has already<br />
finished its current cycle and the next change will be likely a hike.<br />
The question is its timing.<br />
In line with broad expectations, the bank board of NBS left its<br />
key interest rates unchanged at the end of May. The basic rate,<br />
2-week repo rate, still represents 3 per cent after it was cut by 100<br />
bps at the end of February. The central bank repeated its concerns<br />
over strong wages growth in individual branches, also after<br />
adjustments by nonrecurring events, which could build up inflation<br />
demand pressures in the medium term horizon. In addition, NBS<br />
indicated that the koruna has a room for appreciation, which is<br />
justified by the current development of economic fundamentals. I<br />
assume that macro data related to the entire economy (which are<br />
scheduled to be released in the midst of June), could indicate a<br />
further step of the central bank.<br />
So far, inflation demand pressures have not been pronounced<br />
this year. The dynamic of consumer prices abated, although it<br />
“took one month off” in April. According to the Statistical Office<br />
data, consumer prices increased by 0.2 per cent (MoM) and its YoY<br />
dynamic accelerated slightly to 2.7 per cent (after 2.5 per cent).<br />
The consumer prices development was also in April influenced<br />
by three the least stable and most difficultly predictable factors<br />
consisting of the exchange rate and prices of foods as well as<br />
crude oil. In April, particularly fuel prices dominated showing a<br />
MoM growth of 5.9 per cent, which itself moved the total price<br />
level by two decimal points. But the YoY price rise in fuel prices<br />
for drivers did not reach 50 per cent being the pace by which the<br />
average prices of Brent crude oil grew in this respective month.<br />
Factors as the weaker dollar against koruna, time lags and also<br />
likely modest policy of key fuel producer and seller in Slovakia<br />
influenced positively this fact. It could be interesting that in April<br />
Slovakia completed one year of its membership in the European<br />
Union and food prices conveyed a decrease by half of per cent.<br />
Although average food prices went down in month on month<br />
comparison, alimentation prices in restaurants continued rising<br />
for several months. Since regulated energy prices for enterprise<br />
sector were not significantly raised this year, it might be attributed<br />
to rising domestic demand reflecting strongly growing wages.<br />
How will inflation develop in the upcoming months? I expect<br />
inflation dynamic to decline towards the level of 2 per cent over<br />
the summer months, but towards the end of the year the CPI<br />
dynamic will recover accelerating slightly to 3 per cent. Hence,<br />
there is no reason for consumers to be afraid
ARCHITEKTÚRA MUSÍ BYŤ AKO DOBRÁ<br />
A KRÁSNA SOCHA<br />
MILAN AUGUSTÍN<br />
Interiér reštaurácie Paparazzi v Bratislave<br />
Riadica veža letovej prevádzky na letisku M. R. Štefánika<br />
Interiér Café UFO<br />
Foto: archív<br />
Miloš Maličevič sa narodil v roku 1967<br />
v kúpeľnom meste Banja Luka v Bosne,<br />
otec Bogdan je akademický maliar, absolvent<br />
mníchovskej akadémie, matka<br />
Smilja učiteľkou. Absolvoval Fakultu<br />
architektúry v Belehrade, kde promoval<br />
v roku 1991 diplomovou prácou<br />
Urbanisticko-architektonické riešenie<br />
kúpeľného mesta Arendjelovac v Srbsku.<br />
O dva roky prišiel kvôli vojne v bývalej<br />
Juhoslávii na Slovensko, kde žije a pôsobí<br />
dodnes. Na Slovensku sa venoval<br />
najmä tvorbe bytových interiérov a rekonštrukcii<br />
historických bytových fondov.<br />
Vytvoril asi 60 bytových interiérov, je<br />
autorom Penziónu 77 v Pezinku, vily<br />
Dana v Záhorskej Bystrici či vily Bobo<br />
v Hanuliakove.<br />
Zaujímavým interiérom v Maličevičovej<br />
realizácii je Jednotka intenzívnej<br />
starostlivosti detského kardiocentra na<br />
Kramárach, ktorú financovali Leo a Mimi<br />
Danihelsovci z Los Angeles.<br />
„Obdivujem tvorbu Gaudího,“ vyznáva<br />
sa Miloš Maličevič, „architektúra musí<br />
byť ako dobrá a krásna socha.“ Slovensko<br />
malo v prvej polovici minulého storočia<br />
viac európskejších architektov ako<br />
dnes. Tým sa nechcem nikoho dotknúť, je<br />
to môj pohľad...Milujem detaily klasickej<br />
remeselnej práce, napríklad kováčsky<br />
vykuté strapce hrozna zakomponované<br />
v neosecesnom zábradlí, štruktúry<br />
vytvorené z kusov dlaždíc a keramiky.<br />
Detail v priestore ho oživí a dá mu neopakovateľnú<br />
atmosféru. Raz mi jeden<br />
architekt povedal, že ak dostane k dispozícii<br />
200 x 200 metrov, ukáže, čo je<br />
dobrá architektúra. Mne postačí jedna<br />
stotina toho priestoru, teda 2 x 2 metre<br />
a tiež sa o to pokúsim...“<br />
Do roku 1996 sa venoval projekcii,<br />
dnes už svoje návrhy realizuje s vlastným<br />
týmom. V súčasnosti pracuje na<br />
rekonštrukcii hotela Euro v Starej Lesnej,<br />
návrh polyfunkčného objektu a hotela<br />
v Banskej Štiavnici vybrali ako najlepší.<br />
Je spolutvorcom novej riadiacej veže<br />
letovej prevádzky na letisku M. R. Štefánika<br />
v Bratislave. Všetci traja autori<br />
boli vyznamenaní Jurkovičovou cenou<br />
a veža sa stala Objektom roku 1998.<br />
M. Maličevič je autorom interiéru známej<br />
reštaurácie Paparazzi a najnovšie<br />
interiéru Café UFO (predtým kaviareň<br />
Bystrica) v Bratislave.<br />
„Svet je krásny, neopakovateľný,<br />
stále sa meniaci, ale v našom vedomí<br />
a vnímaní akoby statický“ uvažuje Miloš<br />
Maličevič. „Slovensko je nádherná krajina,<br />
stredné Slovensko mi zalesnenými<br />
vrchmi, zrázmi a úvalmi pripomína rodnú<br />
Bosnu. Som svojim spôsobom tulák,<br />
v čase i priestore. Možno tu zapustím<br />
korene a možno sa vrátim k maľovaniu<br />
akvarelov alebo budem<br />
objavovať krásy Provence a pri<br />
dobrom víne vychutnávať<br />
slasti francúzskeho juhu...“ �<br />
61<br />
ARCHITEKTÚRA
EURÓPSKA KOMISIA<br />
V PODPORE VZDELÁVANIA A VÝSKUMU JE<br />
SLOVENSKO VEĽMI SLABÉ<br />
S komisárom Európskej komisie za Slovenskú republiku Jánom Figeľom hovoril publicista František Meliš.<br />
Keď sme hodnotili vstup Slovenska do<br />
Európskej únie, hovorili sme o tom,<br />
čo nám to prinieslo. Výskumy verejnej<br />
mienky hovoria o tom, že na Slovensku<br />
vládne spokojnosť.<br />
Slovensko v Európskej únii obstálo. Nie je to<br />
však dôvod na nejakú úľavu, ale na ešte väčšiu<br />
angažovanosť a schopnosť využívať tento<br />
nový právny, politický a ekonomický priestor<br />
na všestranný <strong>rozvoj</strong>. Som presvedčený, že<br />
Slovensko môže byť úspešným členom Európskej<br />
únie a rozvíjať sa tak dynamicky, ako<br />
dokázalo dostihnúť negociácie v prístupovom<br />
procese. Rozhodujúcim momentom pre takýto<br />
možný úspech je úloha vzdelávania v nadväznosti<br />
na vedu, výskum, inovácie a <strong>rozvoj</strong><br />
ľudského potenciálu. Investície do vzdelania<br />
sú najlepšími investíciami s najvyššou mierou<br />
návratnosti. Sú jednou z odpovedí na hospodárske<br />
a sociálne problémy v Európskej únii<br />
a na vysokú nezamestnanosť v nej, jej starnutie<br />
a slabú konkurencieschopnosť. Slovensko<br />
je stredom tohto kontinentu, a preto európske<br />
problémy sú aj naše a naše sú zasa podobné<br />
európskym.<br />
Nedávno ste sa stretli so zástupcami<br />
Slovenskej rektorskej konferencie. Ktoré<br />
témy rezonovali na tomto stretnutí?<br />
V dialógu so Slovenskou rektorskou konferenciou<br />
sme si povedali o niektorých súvislostiach,<br />
ktoré môžu takúto cestu formovať.<br />
Je o to lepšom a väčšom investovaní do<br />
vzdelávania. To lepšie znamená reformy, ktoré<br />
konvergujú s európskym priestorom, aby<br />
rástla mobilita, kompatibilita, využiteľnosť<br />
kvalifikácií slovenských škôl, hlavne univerzít,<br />
aby rástla atraktívnosť inštitúcií, ktoré v tejto<br />
krajine poskytujú vzdelávanie a aby zároveň<br />
rástla kvalita, ktorá to všetko podmieňuje.<br />
Druhou časťou zlepšenia je viac financií na<br />
vzdelávanie. Dvadsiateho apríla som predložil<br />
Európskej komisii dokumentáciu o úlohe<br />
univerzít v napĺňaní Lisabonskej stratégie.<br />
Jedným z odporúčaní tohto dokumentu pre intenzívnu<br />
vedomostnú ekonomiku je investovať<br />
dve percentá hrubého domáceho produktu<br />
do vzdelávania. Nie je to luxus, ukazuje sa to<br />
ako nevyhnutnosť aj pre porovnávanie Európy<br />
so Spojenými štátmi americkými, ale aj na<br />
porovnávanie medzi štátmi dvadsaťpäťky.<br />
Slovensko má čo v tejto oblasti pridávať. Je to<br />
o obnove infraštruktúry, ale aj o pozdvihnutí<br />
celého vzdelávacieho systému. Táto téma si<br />
zaslúži prioritnú pozornosť aj v budúcom<br />
finančnom rámci Európskej únie a pri definovaní<br />
slovenského národného <strong>rozvoj</strong>ového<br />
plánu, aby vzdelávanie, veda<br />
a výskum, inovácie mali svoj samostatný,<br />
jasný a prioritný operačný<br />
plán, ktorý zabezpečí aj možnosť<br />
62<br />
Foto: archív<br />
čerpať štrukturálne prostriedky práve na túto<br />
dôležitú oblasť.<br />
Je spoplatnenie vysokého školstva,<br />
o ktorom sa toľko na Slovensku diskutuje,<br />
jednou z ciest k týmto métam?<br />
Lepšie a viac investovať do školstva je<br />
jednou z odpovedí na súčasné problémy<br />
Slovenska, ale aj Európskej únie. Slovensko<br />
je súčasťou bolonského procesu, realizuje<br />
viaceré dôležité zmeny, ktoré ho kompatibilizujú<br />
a spájajú s rastúcim európskym<br />
priestorom vyššieho vzdelávania. Ak hovorím<br />
o európskom priestore, tak nemám na mysli<br />
iba Európsku úniu, ale od mája 45 krajín,<br />
ktoré prechádzajú týmito reformami. V súvislosti<br />
s objemom je priestor na zlepšovanie.<br />
Hovoria o tom viaceré európske i celosvetové<br />
porovnávania, a preto viac a lepšie investovať<br />
je veľmi dôležité aj na Slovensku. Zdroje<br />
príjmov sú verejné a súkromné. Európska<br />
komisia odporúča verejno-súkromné partnerstvá,<br />
povzbudzuje k ich vytváraniu, pretože<br />
sú veľmi aktuálne v období, keď Európa<br />
potrebuje mobilizovať svoje vnútorné zdroje<br />
a hľadať odpovede na vysokú nezamestnanosť,<br />
starnutie populácie, zaostávanie<br />
v konkurencieschopnosti. Školstvo je a zostane<br />
v kompetencii štátov, je to subsidiárna<br />
záležitosť, a tak je to správne a potrebné. Je<br />
vecou rozhodnutí slovenských orgánov, resp.<br />
spoločnosti, občanov a aj parlamentu, ako<br />
sa podarí stimulovať podnikovú či osobnú<br />
súkromnú sféru. Jednou z možností je školné<br />
kombinované s efektívnym systémom štipendií.<br />
V tomto čase v Európe na to pristupujú<br />
viaceré krajiny, iné o tom diskutujú a ďalšie<br />
zostávajú pri tradičných modeloch.<br />
Ešte sa v únii neurobilo všetko na vzájomné<br />
uznávanie kvalifikácie. Aký vývoj<br />
možno teda očakávať?<br />
Dôležité je, že vďaka konvergujúcim reformám<br />
sa v Európe vytvára priestor pre istú<br />
kompatibilitu a právny presah či už z hľadiska<br />
uznávania kvalifikácií a ich využitia, ale aj<br />
certifikácií a hodnotenia kvality. Dnes už viaceré<br />
európske krajiny uznávajú vyhodnotenú<br />
a prijatú kvalifikáciu zahraničnou agentúrou.<br />
Minulý rok Európska komisia prijala odporúčanie,<br />
ktoré určuje istý proces pre budúci<br />
európsky systém zaručovania kvality. Právne<br />
platné rozhodnutia v tomto zmysle však<br />
neboli prijaté. Je to odporúčanie, ktorým<br />
sa budú členské krajiny zaoberať na jeseň<br />
tohto roku. Už z hľadiska vypracovaných odporúčaní<br />
je postulovaný proces etablovania<br />
pravidiel, ktoré môžu umožniť práve takéto<br />
otvorenejšie prostredie uznávania certifikátov,<br />
resp. kvalifikácií a akreditácií udelených<br />
v zahraničí.<br />
Európa výrazne zaostáva za Spojenými<br />
štátmi americkými v nákladoch na vzdelanie<br />
a ostatné oblasti vedomostnej<br />
ekonomiky.<br />
O zaostávaní Európy za Spojenými štátmi<br />
americkými sa často diskutuje. Spojené štáty<br />
sú superštátom a superveľmocou z geopolitického<br />
hľadiska, ale aj z hľadiska vnútornej<br />
schopnosti vytvárať prajné prostredie pre<br />
podnikanie i pre ochranu intelektuálneho<br />
duševného vlastníctva. V Európe máme<br />
problém zadefinovať patent spoločenstva,<br />
vytvárať bezbariérovú Európu pre pohyb za<br />
prácou či kvalifikáciou. Potrebujeme reformy<br />
i financie. Európa každý rok zaostáva za USA<br />
zhruba o 150 miliárd eur. Spojené štáty investujú<br />
do vyššieho vzdelávania 2,7% hrubého<br />
domáceho produktu, zatiaľ čo Európa iba<br />
1,1% priemeru európskeho hrubého domáceho<br />
produktu. Slovensko je pod priemerom<br />
Európskej únie, čo je dôvodom na pridanie<br />
nielen vo vzťahu k únii, ale aj k cieľom a ambíciám,<br />
ku ktorým sme sa prihlásili. Rozdiel<br />
medzi Európou a USA je aj v oblasti výskumu,<br />
čo je ďalším faktorom negatívne ovplyvňujúcim<br />
postavenie univerzít v Európe. Veľa<br />
z nich sa angažuje vo výskume, pretože 40%<br />
európskeho výskumu sa realizuje práve na<br />
univerzitách. Slovensko investuje zhruba iba<br />
jednu tretinu do výskumu v porovnaní s priemerom<br />
Európskej únie, ktorá je na tretinovej<br />
úrovni v porovnaní s USA. Ak sa podarí v júni<br />
schváliť finančnú perspektívu na sedem rokov<br />
a udržať prioritné postavenie vzdelávania, výskumu<br />
a ďalších oblastí, tak to môže výrazne<br />
napomôcť všetkým a osobitne tým, ktorí budú<br />
pripravení práve na využitie takéhoto finančného<br />
rámca. �
EURÓPSKA ÚSTAVA A JEJ<br />
KULTÚRNO-CIVILIZAČNÉ ASPEKTY<br />
Profesor Jozef M. Rydlo, člen Slovenského ústavu a nositeľ viacerých akademických titulov, patrí medzi najvzdelanejších<br />
Slovákov. Dlhé roky strávil v zahraničí (1968 – 1993) na univerzitách v Padove, Benátkach, Záhrebe, Skopje, Ríme,<br />
Vatikáne, Mníchove, Viedni, Toronte, Washingtone DC, Lausanne, Berne, Ženeve, Buenos Aires a Paríži. Je autorom<br />
množstva publikácií z oblasti literatúry, dejín a filozofie. Vo vydavateľskom družstve Lúč založil edíciu Libri Historiae<br />
Slovaciae. V súčasnosti pôsobí ako bibliograf v Univerzitnej knižnici v Bratislave a prednáša na Filozofickej fakulte UK.<br />
Rozhovor zaznamenal spolupracovník euroREPORTU Daniel Šmihula.<br />
Patríte k ľuďom, ktorí už boli občanmi<br />
Európskej únie v čase, keď sa o našom<br />
členstve v EÚ len hovorilo. Ako sa dívate<br />
na náš minuloročný vstup do EÚ?<br />
Aj kladne, aj záporne. Pozitívne je to, že<br />
obnovený národný štát Slovákov sa etabloval<br />
v rodine európskych štátov ako subjekt medzinárodného<br />
práva – keďže Slovensko nie je<br />
neutrálny štát, nemôže nebyť v tých medzinárodných<br />
štruktúrach, v ktorých sa nachádzajú<br />
jeho susedia. Záporné je to, že druhá Slovenská<br />
republika ako nový a mladý štát, prakticky bez<br />
tradície samostatnej štátnej existencie a bez<br />
vlastnej politickej skúsenosti samostatného<br />
štátneho života, nebola primerane pripravená<br />
na integračné pohyby, mnohé z nich podcenila<br />
a na viaceré z nich dopláca a bude ešte dlho<br />
doplácať. Slovenský politický establishement<br />
zabúda, že politiku určuje zemepis a Slovensko<br />
je geopoliticky malý štát.<br />
Aký je váš názor na diskusiu diskusiou<br />
o tzv. európskej ústave?<br />
Termín tzv. európska ústava nie je ani vhodný,<br />
ani náležitý. Na úrovni bežného občana<br />
diskusia o tzv. euroústave neprebehla prakticky<br />
nikde, v nijakom členskom štáte, ktorý poznám.<br />
Žiadna diskusia o tzv. euroústave vlastne<br />
nebola a ani parlamenty, ani voliči, ktorí sa<br />
majú vyjadriť v referendách, tzv. euroústavu<br />
nepoznajú. Zostala len predmetom profesionálneho<br />
záujmu relatívne úzkeho kruhu politikov,<br />
právnikov, diplomatov a mienkotvorných novinárov,<br />
prípadne akademických debát. Je to<br />
celkom pochopiteľné, pretože tzv. euroústava<br />
nevychádza z potrieb občanov, je dokumentom<br />
majúcim niekoľko tisíc strán a výsledok<br />
mocenských kompromisov. Tzv. euroústava je<br />
produktom Európskeho konventu, ale tento<br />
konvent bol zhromaždením, ktoré nemalo mandát.<br />
Aká bola jeho politická, odborná a mravná<br />
kvalifikácia? Aké boli národné konventy? Na<br />
Slovensku to boli výlučne mocenské, a nie<br />
intelektuálne elity, ktoré formulovali slovenské<br />
stanoviská. Tie diskusie, ktoré však prebehli boli<br />
veľmi živé a vystriedali sa v nich všetky možné<br />
náhľady. Prejavujú sa vážne, ba až podstatné<br />
rezervy najmä voči ideologickému charakteru<br />
tohto návrhu, ale aj voči stále širšiemu redukovaniu<br />
suverenity štátov.<br />
Diskusia o tzv. európskej ústave upozornila<br />
na viacero iných problémov, ktoré<br />
boli donedávna zametávané pod koberec.<br />
Jedným z nich je aj otázka definície<br />
európskych hodnôt, ktoré by mali Európu<br />
Foto: M. Košírer<br />
odlíšiť od iných civilizačno-kultúrnych oblastí.<br />
Dokážeme si tieto európske hodnoty<br />
nejako jasnejšie definovať?<br />
Pokiaľ sa nositelia tradičných európskych<br />
hodnôt kresťanstva, humanity, sociálnej spravodlivosti<br />
a rešpektovania ľudskej osoby, človeka,<br />
s jej prirodzenými právami a povinnosťami<br />
nedokážu tak spolčiť, aby mali prevahu v najvyšších<br />
orgánoch EÚ, bude sa možné iba sťa-<br />
žovať a prípadne aj verejne o tom diskutovať,<br />
ale skutočná zmena sa nebude môcť presadiť.<br />
Domnievam sa, že nie je problém definovať<br />
hodnoty európskej kresťanskej civilizácie, ale<br />
problémom je tieto hodnoty dodržiavať, riadiť<br />
sa nimi, budovať na ich základe sociálne<br />
a politické štruktúry. Emblematický je príklad<br />
tzv. kresťanských strán napríklad na Slovensku:<br />
čo je na nich kresťanské okrem slovíčka v ich<br />
názve? Ako môže byť kresťanskou taká strana,<br />
čo má za podpredsedu militantného ateistu<br />
navyše s eštebáckou minulosťou? Kým sa nezjednotia<br />
činy s vyhláseniami, EÚ sa naďalej<br />
bude topiť v mori klamstiev a blúdiť v labyrinte<br />
virtuálnej reality hodnotového zmätku.<br />
V súčasnosti reálne hrozí, že po tom, ako<br />
Ústavná zmluva nebola ratifikovaná vo<br />
Francúzsku a v Holandsku v roku 2006<br />
nevstúpi do platnosti a celý projekt zlyhá<br />
– čo bude potom? Neohrozí to celý proces<br />
európskej integrácie?<br />
Ak chce vedenie EÚ rešpektovať základné<br />
princípy demokratického poriadku, v prípade,<br />
že jeden alebo viac členských štátov nebude<br />
ratifikovať návrh tzv. euroústavy, môže to byť<br />
účinným stimulom na revidovanie doterajšieho<br />
smerovania EÚ a na realistickejšie formulovanie<br />
tohto návrhu na ústavnú zmluvu. V súčasnosti<br />
však, bohužiaľ, sila trhu dokáže viac, než<br />
akákoľvek ústava. EÚ je výhodný biznis pre<br />
mnohých jedincov a národy a tie nepripustia,<br />
aby prišli o túto jedinečnú príležitosť zbierať<br />
sliepky, čo znášajú zlaté vajcia a na ktorých<br />
stáli sociálne programy jednotlivých národov...<br />
Scenár neschválenia tzv. euroústavy je pravdepodobný,<br />
ba reálny všade tam, kde bude<br />
o nej ľudové referendum, teda kde sa uplatní<br />
tento zvrchovaný inštrument priamej demokracie<br />
a občania sa budú môcť slobodne vyjadriť.<br />
Ak však tzv. euroústava schválená nebude –<br />
nájsť požadovanú jednohlasnosť 25 európskych<br />
štátov sa mi zdá ilúziou, ba utópiou – vôbec nič<br />
sa nestane. Zopár eurofunkcionárov zanarieka<br />
pretože príde o svoje prerogatívy, ale EÚ bude<br />
fungovať podľa dohovoru z Nice a proces eurointegrácie<br />
bude pokračovať ďalej.<br />
Aká je vaša vízia budúcnosti Európskej<br />
únie?<br />
Na túto otázku možno dať jednoznačnú odpoveď:<br />
návrat ku prameňom. Robert Schuman,<br />
Konrad Adenauer a Alcide de Gasperi položili<br />
základy Európy, ktorá mala dušu. Štáty, ktoré ju<br />
vytvárali, ju budovali na kresťanských základoch.<br />
Európania, Taliani, Francúzi, Nemci, Angličania,<br />
Íri či Gréci sa s ňou identifikovali, lebo ich<br />
rešpektovala ako Talianov, Francúzov, Nemcov,<br />
Angličanov, Írov či Grékov. Bohatosť a budúcnosť<br />
spojenej Európy spočíva len v jej národnej rozmanitosti.<br />
EÚ môže byť len Európou národov.<br />
EÚ ohrozujú dva javy, ktoré doposiaľ ohrozovali<br />
všetky veľké štátne útvary: sociálna nerovnosť<br />
a rozpínavosť. Životnosť EÚ je podmienená<br />
tým, ako efektívne dokáže vyrovnávať veľké<br />
rozdiely v hospodárskom vývoji jednotlivých<br />
celkov (štátov, regiónov) a do akej miery dokáže<br />
eliminovať odstredivé tendencie štátov<br />
na „periférii“. Z tohto hľadiska nie je návrh<br />
bývalého švédskeho premiéra – premiestniť<br />
centrum EÚ do stredu Európy – nejakou extravaganciou,<br />
či akademickým rozjímaním, ale<br />
našepkávaním riešenia priam životne dôležitej<br />
otázky súdržnosti tohto celku. Pravda, popri<br />
tejto geografickej súdržnosti je potrebné mať<br />
neustále na mysli vnútornú súdržnosť, ktorá sa<br />
dá realizovať jedine cez formulovanie a dodržiavanie<br />
jasnej hodnotovej štruktúry,<br />
vzájomné poznanie a nahradenie<br />
súťaživosti vedomím spoločnej súdržnosti<br />
a odkázanosti. �<br />
63<br />
DISKUSIA O EURÓPSKEJ ÚSTAVE
EURÓPSKY PARLAMENT<br />
Budúcnosť Európy 60 rokov po skončení<br />
druhej svetovej vojny<br />
Predseda EP Josep BORRELL (PES, ES) otvoril<br />
v pondelok 9. mája 2005 o 17:00 májové<br />
zasadnutie EP v Štrasburgu, ktoré sa začalo<br />
v duchu osláv 60. výročia skončenia 2. svetovej<br />
vojny.<br />
Hneď v úvode predniesol svoj prejav k spomínanej<br />
udalosti, v ktorom pripomenul hroznú<br />
bilanciu tejto tragickej epochy svetových<br />
dejín, počas ktorej zahynulo viac než 60 miliónov<br />
ľudí, boli cielene vyhladzované menšiny<br />
a etniká a zničené rozsiahle regióny. Predseda<br />
BORREL pripomenul, že teraz, 60 rokov<br />
po jej skončení v Európe, musí nad celým<br />
kontinentom viať vlajka slobody a pripomínať<br />
mier, ktorý koniec vojny priniesol.<br />
Zdôraznil a pripomenul, že tento mier<br />
v skutočnej forme zavládol len pre polovicu<br />
Európy, keďže druhú časť kontinentu vzápätí<br />
po oslobodení postihla iná – totalitná nadvláda.<br />
Tá priniesla svetu bipolaritu a novú formu<br />
neslobody, „no dnes, keď je Európa znovu<br />
zjednotená, a bude nás čoskoro ešte viac, je<br />
skutočný dôvod oslavovať“.<br />
Josep BORRELL pripomenul, že názvy ulíc<br />
a námestí po celej Európe nám pripomínajú<br />
všetko, čo Európa zažila a dnes, keď už mier<br />
považujeme za samozrejmosť, by sme sa mali<br />
zaviazať k inej istote, ktorú európski občania<br />
očakávajú – k budovaniu prosperity a bezpečnosti<br />
v Európe, ako aj vo svete.<br />
Okrem toho vyzdvihol aj iný dôležitý moment<br />
spájajúci sa s 9. májom – každoročne<br />
oslavovaný Deň Európy.<br />
V rámci osláv a oficiálneho otvorenia<br />
plenárnej schôdze pred plénom EP vystúpila<br />
lotyšská huslistka Baiba SKRIDE, ktorá v roku<br />
2001 vyhrala prvú cenu prestížnej belgickej<br />
súťaže „Kráľovnej Alžbety“ a pred prítomnými<br />
v hemisfére Parlamentu zahrala slávne husľové<br />
dielo – Bachovu sonátu pre sólové husle.<br />
Poslanci sa k výročiu vyjadrili počas vyhlásení<br />
v stredu 11.mája popoludní. Spomínanej<br />
rozpravy sa zúčastnil aj Jean-Claude JUN-<br />
CKER za Radu a predseda Európskej komisie<br />
José Manuel BARROSO.<br />
Súčasný predseda Rady JUNCKER vo<br />
svojom emotívnom prejave, ktorým zožal<br />
veľký potlesk prítomných poslancov, vyslovil<br />
svoje presvedčenie, že pripomínať si kapituláciu<br />
Nemeckej ríše a hrôzy, ktoré európsky<br />
kontinent počas 2. svetovej vojny zažil, je<br />
povinnosťou, ba dokonca veľmi vážnou<br />
povinnosťou všetkých ľudí, najmä tých,<br />
ktorí sa narodili po jej skončení. „Je<br />
potrebné pripomínať si to, čo sa<br />
v Európe odohralo. Koncentračné<br />
64<br />
EURÓPSKY PARLAMENT<br />
MÁJOVÉ ZASADNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU<br />
tábory, kde boli mučení a likvidovaní ľudia,<br />
bojové polia, kde vyčíňala smrť a nekonečné<br />
pohrebné sprievody. My, narodení po 2. svetovej<br />
vojne, sme nemuseli byť s týmito drámami<br />
konfrontovaní a preto to, čo môžeme urobiť,<br />
je nezabúdať a pripomínať si tragédie, ktoré<br />
sa smutne zapísali do dejín.<br />
Spomínajúc na dni oslobodenia vyjadril<br />
vďačnosť všetkým, ktorí Európu oslobodili<br />
– americkým aj kanadským vojakom, a rovnako<br />
s vďakou a úctou vojakom ruskej Červenej<br />
armády.<br />
Obracajúc sa k nemeckým poslancom, ako<br />
zástupcom nemeckého ľudu, vyzdvihol fakt,<br />
že Nemci neboli nikdy tak dobrými susedmi,<br />
akými sú v súčasnosti.<br />
Pripomenul aj to, že po vojne nájdená sloboda<br />
nebola rovnakou slobodou pre všetkých<br />
– „My v západnej Európe sme mohli po roku<br />
1945 ďalej žiť v slobode, no ľudia v strednej<br />
a západnej Európe nepoznali tú istú slobodu,<br />
akú sme poznali my, ešte ďalších 50 rokov.<br />
Chcem ich preto privítať a povedať im, že<br />
sme veľmi hrdí na to, že ich tu znova máme.<br />
Až teraz po rozšírení sa naozaj skončila 2.<br />
svetová vojna. Nech žije rozšírenie. Európa už<br />
nikdy nesmie byť rozdelená.“<br />
Hovoriac v osobnejšom tóne predseda<br />
Rady povedal: „Ja som sa narodil po vojne<br />
a vyrastal som v atmosfére studenej vojny,<br />
keď nám hovorili, koho máme mať radi a koho<br />
nenávidieť, koho sa báť, a rovnako to bolo aj<br />
na druhej strane. Koľko času sme touto hroznou<br />
logikou stratili... To si musíme pamätať<br />
a ľudí už iba zbližovať.“<br />
José Manuel BARROSO zastupujúci<br />
Komisiu vo svojom prejave pripomenul najväčší<br />
konflikt 20. storočia, ktorý je ešte stále<br />
v spomienkach tých, čo ho prežili. Spomenul<br />
koniec 2. svetovej vojny a najmä to, že napriek<br />
slobode, ktorá nastúpila, boli milióny tých, pre<br />
ktorých svetlo nádeje vzápätí zhaslo a jedna<br />
nočná mora neslobody bola nahradená druhou.<br />
Citujúc Churchilla a zdôrazňujúc jeho odvahu<br />
vysloviť takúto myšlienku vo vtedajších<br />
časoch spomenul jeho výrok, v ktorom tento<br />
významný európsky politik po vojne povedal,<br />
že prvým krokom k znovuzjednoteniu európskej<br />
rodiny musí byť partnerstvo medzi<br />
Francúzskom a Nemeckom. Vzápätí vyzdvihol<br />
skutky veľkých Európanov, akými boli Robert<br />
Schuman, Jean Monnet, Konrad Adenauer, de<br />
Gasperi a iní, ktorí sa potom činmi podieľali<br />
na budovaní toho, čo je dnes v Európe skutočnosťou.<br />
Aj podľa Barrosa neprišla skutočná sloboda<br />
s koncom 2. svetovej vojny, ale s pádom Berlínskeho<br />
múra.<br />
„Nemali by sme zabúdať, čím bola Európa<br />
v minulosti – pred 60 rokmi sme zažili<br />
holokaust, pred približne 30 rokmi niektoré<br />
južné krajiny ešte stále žili v diktatúrach a až<br />
do času približne pred 15 rokmi si polovica<br />
Európy nemohla vychutnávať slobodu a demokraciu,“<br />
uviedol predseda Európskej komisie.<br />
„Našťastie,“ pokračoval, „história tým neskončila<br />
a ani tento príbeh týmto nekončí. To,<br />
čo európski lídri vytvorili v 40-tych a 50-tych<br />
rokoch bolo svetlom a magnetom – svetlom,<br />
čo svietilo cez tmavé roky tým, ktorí nemali<br />
taký mier, aký mali ostatní Európania a silnou<br />
príťažlivou silou ľuďom a krajinám, čo sa oslobodzovali<br />
a videli EÚ ako podnet na premenu<br />
svojich krajín. Pre mňa, moju generáciu, Európa<br />
znamená demokraciu.“<br />
Rozprava o tejto téme bola napokon zakončená<br />
prijatím rezolúcie vo štvrtok 12. mája,<br />
ktorú na základe vyhlásení Rady a Komisie<br />
predložil Parlamentu v mene Výboru pre<br />
zahraničné veci poslanec Elmar BROK (PPE/<br />
DE, DE). Rezolúcia bola schválená pomerom<br />
hlasov 463 za a 49 proti. 33 poslancov sa<br />
hlasovania zdržalo.<br />
Európsky parlament, si v nej pripomína výročie<br />
konca druhej svetovej vojny v Európe 8.<br />
mája 1945 ako dôsledok kapitulácie nacistického<br />
Nemecka, a vyjadruje smútok za všetkými<br />
obeťami nacistickej tyranie. Pripomína<br />
predovšetkým všetky obete holokaustu, smúti<br />
za stratou obetí vojny na všetkých stranách<br />
a vyjadruje vďačnosť tým, ktorí prispeli k oslobodeniu<br />
od národného socializmu, systému<br />
založeného na neľudskosti a tyranii.<br />
Uznesením Parlament osobitne vzdáva<br />
hold všetkým spojeneckým silám, ktoré obetovali<br />
svoje životy a tým národom, ktoré bojovali<br />
vo vojne proti nacizmu a fašizmu. Zároveň<br />
si pripomína, že pre niektoré národy koniec<br />
druhej svetovej vojny znamenal obnovenú<br />
tyraniu spôsobenú stalinistickým Sovietskym<br />
zväzom a uvedomuje si závažnosť utrpenia<br />
a nespravodlivosti, ktoré zažili národy zajaté<br />
na východnej strane železnej opony.<br />
Uznesenie tiež spomína úspech národov<br />
strednej a východnej Európy pri vytváraní<br />
právneho štátu a rešpektovaní ľudských práv,<br />
ktoré nasledovali po demokratických revolúciách,<br />
v ktorých bol zvrhnutý komunistický<br />
režim.<br />
Hlavná časť uznesenia upozorňuje na<br />
dôležitosť uchovávania spomienok na<br />
minulosť, a zároveň zdôrazňuje, že len<br />
silná Európa môže poskytnúť prostriedky<br />
na prekonanie ukrutností z minulosti.<br />
Parlament v rezolúcii víta prvú príležitosť pripomenutia<br />
si výročia s poslancami zvolenými<br />
zo všetkých 25 krajín Európskej únie. Chápe ju
ako výraz ešte užšieho spojenia národov a občanov,<br />
ktorí prekonali delenia na agresorov<br />
a obete a na víťazov a porazených, a tiež ako<br />
príležitosť na zabránenie návratu nacionalizmu<br />
a totalitnej vlády.<br />
Taktiež zdôrazňuje, že proces európskej<br />
integrácie a ďalší vývoj Európskej únie sú<br />
príkladom mieru a výsledkom slobodného<br />
rozhodnutia ľudí určiť si ich vlastný osud a vyhlasuje,<br />
že podľa helsinských dohôd, žiadna<br />
krajina nemá právo rozhodnúť o osude inej<br />
krajiny. V závere Parlament rezolúciou vyzýva<br />
všetky krajiny, aby otvorili ich archívy týkajúce<br />
sa druhej svetovej vojny.<br />
Vo vysvetleniach hlasovaní, nasledujúcich<br />
po schválení uznesenia, vystúpila<br />
poslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (PPE/DE,<br />
SK), ktorá vyslovila poďakovanie všetkým<br />
poslancom, ktorí ho podporili. Ako počas<br />
svojho príhovoru uviedla, „toto vyhlásenie<br />
je obrovským morálnym zadosťučinením<br />
pre všetkých, ktorí zažili útrapy 2.<br />
svetovej vojny a akéhokoľvek násilia po<br />
nej. Mnohí z nich už dnes nežijú a tí, čo<br />
žijú, ďakujú, že Európsky parlament nezabudol.“<br />
Pred plénom potom spomenula<br />
a poďakovala poslancom za uznesenie<br />
aj v mene svojho otca, Štefana Kanyaiho,<br />
ktorý prežil takmer 9-ročné peklo ruského<br />
gulagu. „Pre mladých, ktorí vďaka Bohu<br />
vojnu nezažili, bude podkladom poznania<br />
poučiť sa z minulosti pre vybudovanie<br />
slobodnej a mierovej budúcnosti Európy,“<br />
dodala slovenská poslankyňa.<br />
Kvalita vody na kúpanie<br />
Parlament sa v pondelok v druhom<br />
čítaní zaoberal návrhom novej legislatívy<br />
týkajúcej sa podmienok, ktoré musí<br />
spĺňať voda vhodná na kúpanie, pričom<br />
samotné hlasovanie sa uskutočnilo v utorok<br />
10.mája.<br />
V ňom Parlament schválil správu spravodajcu<br />
Julesa MAATENA (ALDE/ADLE,<br />
NL) v zmysle kompromisov dosiahnutých<br />
počas rokovaní s Radou (25 členskými<br />
štátmi), čím sa vzdal určitých požiadaviek<br />
pôvodne navrhnutých parlamentným<br />
Výborom pre životné prostredie.<br />
Úpravy smernice sa týkajú prírodných kúpalísk,<br />
ako sú jazerá, rieky, pobrežné morské<br />
vody atď. a ich prijatie bolo potrebné, pretože<br />
smernica z roku 1976, ktorá upravuje túto<br />
oblasť v súčasnosti, je už zastaraná a prekonaná<br />
novými vedeckými poznatkami.<br />
Návrh Komisie k tejto problematike rozdelil<br />
vody vhodné na kúpanie do troch kategórií<br />
• voda výbornej kvality<br />
• voda dobrej kvality<br />
• voda zlej kvality<br />
pričom zaradenie do týchto kategórií je<br />
určené detailnými mikrobiologickými parametrami,<br />
skúmajúcimi predovšetkým prítomnosť<br />
a množstvo baktérií typu enterococci<br />
a eschericchia coli. Rada ministrov navrhla<br />
štvrtú kategóriu vody, nazvanú<br />
• voda postačujúcej kvality<br />
tvrdiac, že všetky členské štáty by ju mali<br />
byť schopné implementovať najneskôr do<br />
roku 2015. Jej parametre mali byť podľa<br />
Rady identické s parametrami vody „dobrej<br />
kvality“, no metódy na jej hodnotenie mali<br />
byť o niečo menej prísne. Parlamentné plénum<br />
jej zahrnutie schválilo, a to na 8-ročné<br />
prechodné obdobie. Poslanci však odsúhlasili<br />
prísnejšie kritériá na jej hodnotenie, než boli<br />
tie, ktoré navrhovala Rada.<br />
Parlament tiež súhlasil s ďalšou požiadavkou<br />
Rady – tá rozhodla rozlišovať medzi<br />
vodami pobrežnými a vnútrozemskými a navrhla,<br />
aby hodnotenie mikrobiologických<br />
parametrov pri vnútrozemských vodách bolo<br />
iba spolovice také prísne, ako pri hodnotení<br />
vôd pobrežných.<br />
Naopak Parlament, aj napriek nesúhlasu<br />
Rady, schválil zavedenie detailných záväzných<br />
nariadení, ktoré budú musieť národné<br />
a regionálne úrady presne dodržiavať v prípade<br />
núdzových situácií.<br />
Kontaktná osoba:<br />
André Riche<br />
(Štrasburg) tel.: (33-3) 881 73840<br />
(Brusel) tel.: (32-2) 28 40992<br />
GSM 32(0)498 98 35 85<br />
e-mail: envi-press@europarl.eu.int<br />
Organizácia pracovného času<br />
Súlad medzi prácou a rodinným životom<br />
zamestnancov vytvára nielen lepšiu pracovnú<br />
atmosféru, ale takisto umožňuje lepšie sa prispôsobiť<br />
potrebám pracovníkov, hlavne tých,<br />
ktorí na sebe nesú zodpovednosť za rodinu.<br />
Možno ho teda považovať za jeden zo základných<br />
prvkov na dosiahnutie cieľov Únie,<br />
ktoré boli ustanovené v Lisabonskej stratégii.<br />
Regulácia pracovného času je z toho dôvodu<br />
fundamentálnou podmienkou vytvorenia rovnováhy<br />
medzi pracovným a rodinným životom<br />
zamestnancov.<br />
EÚ v súčasnosti prehodnocuje kľúčovú legislatívu<br />
v tejto oblasti, ktorá sa bytostne dotýka<br />
všetkých európskych občanov a preto sa<br />
Parlament v prvom čítaní v utorok 10. mája<br />
v rozprave zaoberal návrhom Komisie, ktorý<br />
mení a dopĺňa smernicu č. 2003/88/ES<br />
o niektorých aspektoch súvisiacich s organizáciou<br />
pracovného času.<br />
Hlasovanie o tomto návrhu sa uskutočnilo<br />
v stredu 11. mája. Poslanci v ňom počtom<br />
hlasov 355 za, 272 proti a 31 absencií<br />
schválili správu spravodajcu Alejandra<br />
CERCASA (PSE, ES), čím zamietli niektoré<br />
podstatné požiadavky z návrhu Komisie.<br />
Výsledok hlasovania: Koniec opt-outu<br />
a zarátavanie času pohotovosti do<br />
pracovného času<br />
Prijatím opatrení zameraných na zlepšenie<br />
pracovných podmienok zamestnancov<br />
poslanci rozhodli, že do troch rokov<br />
od vstupu novej smernice do platnosti<br />
zanikne právo jednotlivých zamestnancov<br />
zvoliť si „výnimku“ („opt-out“) z platnej<br />
legislatívy, teda možnosť rozhodnúť<br />
sa pracovať viac než 48 hodín týždenne<br />
(tento dodatok bol prijatý pomerom<br />
hlasov 378 za, 262 proti a 15 absencií)<br />
a takisto určili, že tzv. „čas pohotovosti“<br />
sa vo väčšine prípadov bude rátať ako<br />
riadny pracovný čas, a teda bude musieť<br />
byť aj riadne finančne ohodnotený.<br />
Schválením ďalších pozmeňujúcich<br />
návrhov poslanci v pléne súhlasili s kompromisom,<br />
podľa ktorého budú mať členské<br />
štáty právo vypočítavať neaktívne<br />
obdobie v čase pohotovosti osobitným<br />
spôsobom tak, aby bolo v súlade s maximálnym<br />
priemerným týždenným pracovným<br />
časom.<br />
Poslanci tiež definovali pojmy „čas pohotovosti“<br />
a „neaktívne obdobie v čase<br />
pohotovosti“, ktorých nejasná interpretácia<br />
doposiaľ spôsobovala veľké problémy.<br />
Podľa novoprijatej správy sa „čas pohotovosti“<br />
chápe ako „obdobie, počas ktorého<br />
pracovník nemôže voľne disponovať so svojím<br />
časom a je povinný zdržiavať sa na pracovisku,<br />
alebo na inom mieste práce určenom jeho<br />
zamestnávateľom, aby vykonával obvyklú<br />
prácu a/alebo určité činnosti a úlohy spojené<br />
s náplňou práce, v súlade s vnútroštátnymi<br />
právnymi predpismi a/alebo postupmi v príslušnom<br />
členskom štáte“.<br />
„Neaktívne obdobie v čase pohotovosti“ sa<br />
definuje ako „obdobie, počas ktorého je pracovník<br />
v pohotovosti, ale nevykonáva obvyklú<br />
prácu ani žiadne činnosti alebo úlohy spojené<br />
s náplňou práce, v súlade s vnútroštátnymi<br />
právnymi predpismi a/alebo postupmi<br />
v príslušnom členskom štáte.“<br />
Obe tieto obdobia budú musieť<br />
byť po vstupe smernice do platnosti<br />
chápané ako pracovný čas. �<br />
65<br />
EURÓPSKY PARLAMENT
INFOSERVIS ÚRADU VLÁDY SR<br />
66<br />
Tlačový a informačný odbor<br />
Úradu vlády Slovenskej republiky<br />
Námestie slobody 1<br />
813 70 Bratislava<br />
Tel: ++ 421 7 5729 5248<br />
Fax: ++ 421 7 5249 7625<br />
mmaruska@government.gov.sk<br />
jana.riskova@government.gov.sk<br />
Informácie z tohto InfoServisu<br />
a mnoho ďalších nájdete<br />
na internetových stránkach úradu<br />
vlády Slovenskej republiky<br />
na adrese www.vlada.gov.sk<br />
Z komuniké<br />
130. schôdza vlády SR<br />
(4. mája 2005)<br />
131. schôdza vlády SR<br />
(10. mája 2005)<br />
132. schôdza vlády SR<br />
(18. mája 2005)<br />
Zasadanie vlády Slovenskej republiky<br />
Z komuniké z rokovania vlády SR<br />
4. mája 2005<br />
Vláda Slovenskej republiky sa zišla na 130.<br />
riadnej schôdzi a rokovala pod vedením predsedu<br />
vlády SR Mikuláša Dzurindu.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie informácie<br />
o vývoji rokovaní a stanoviskách Slovenskej<br />
republiky vo Výboroch stálych predstaviteľov<br />
(COREPER) a radách ministrov.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkami<br />
schválila návrh zákona o environmentálnom<br />
overovaní a registrácii organizácií v schéme<br />
Európskeho spoločenstva pre environmentálne<br />
manažérstvo a audit a o zmene a doplnení<br />
niektorých zákonov. Návrh zákona zabezpečuje<br />
úplnú zlučiteľnosť s Nariadením Európskeho<br />
Parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 zo dňa 19.<br />
marca 2001, ktorým sa umožňuje dobrovoľná<br />
účasť organizácií v schéme spoločenstva pre<br />
environmentálne manažérstvo a audit (EMAS).<br />
Návrh predložil minister životného prostredia<br />
SR László Miklós.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh nariadenia<br />
vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú<br />
zvýšené stupnice platových taríf zamestnancov<br />
pri výkone práce vo verejnom záujme.<br />
Návrh predložil minister práce, sociálnych vecí<br />
a rodiny SR Ľudovít Kaník.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkami<br />
Legislatívnej rady vlády SR vyjadrila súhlas s návrhom<br />
na uzavretie Dohody medzi Slovenskou republikou<br />
a Rakúskou republikou o zmene Zmluvy<br />
medzi Československou socialistickou republikou<br />
a Rakúskou republikou o spoločných štátnych<br />
hraniciach z 21. decembra 1973, ktorá určuje<br />
priebeh slovensko-rakúskej štátnej hranice, spôsob<br />
jej správy a udržiavania. Návrh predložil<br />
minister vnútra SR Vladimír Palko.<br />
Zasadanie vlády Slovenskej republiky<br />
Z komuniké z rokovania vlády SR<br />
10. mája 2005<br />
Vláda Slovenskej republiky sa zišla na 131.<br />
riadnej schôdzi a rokovala pod vedením predsedu<br />
vlády SR Mikuláša Dzurindu.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie návrh<br />
opatrení na zabezpečenie plnenia uznesenia<br />
Národnej rady SR č. 1554/2005 prijatého na 41.<br />
schôdzi Národnej rady SR.<br />
Návrh predložil predseda vlády SR Mikuláš<br />
Dzurinda.<br />
INFOSERVIS<br />
Úradu vlády Slovenskej republiky<br />
Vláda SR prerokovala a neprijala stanovisko<br />
k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej<br />
republiky na vydanie zákona o preukazovaní<br />
pôvodu majetku.<br />
Návrh predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
spravodlivosti SR Daniel Lipšic.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkami Legislatívnej<br />
rady vlády SR schválila návrh zákona,<br />
ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2003 Z.z.<br />
o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania<br />
životného prostredia a o zmene a doplnení<br />
niektorých zákonov v znení neskorších predpisov<br />
a o zmene a doplnení niektorých zákonov.<br />
Návrh predložil minister životného prostredia<br />
SR László Miklós.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkou vzala<br />
na vedomie návrh vyhodnotenia základných téz<br />
koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych<br />
komunít za rok 2004 a priorít vlády SR v integrácii<br />
rómskych komunít za rok 2004.<br />
Návrh predložil podpredseda vlády SR Pál<br />
Csáky.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie<br />
návrh definitívneho usporiadania majetku štátu<br />
podľa ústavného zákona č. 496/1990 Zb. o navrátení<br />
majetku Komunistickej strany Česko-<br />
-Slovenska ľudu Českej a Slovenskej Federatívnej<br />
republiky.<br />
Návrh predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
financií SR Ivan Mikloš.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkou schválila<br />
analýzu vyplácania dividend od spoločností<br />
s majetkovou účasťou štátu a Fondu národného<br />
majetku SR.<br />
Predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
financií SR Ivan Mikloš.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie<br />
analýzu vplyvov legislatívy z oblasti kultúrnych<br />
pamiatok na <strong>rozvoj</strong> podnikateľského prostredia<br />
a cestovného ruchu.<br />
Predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
hospodárstva SR Pavol Rusko.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila národný<br />
program oficiálnej <strong>rozvoj</strong>ovej pomoci na rok<br />
2005. Národný program je kľúčovým strategickým<br />
dokumentom. Definuje finančnú štruktúru,<br />
výšku alokácií na jednotlivé komponenty slovenskej<br />
oficiálnej <strong>rozvoj</strong>ové pomoci a špecifikuje zameranie<br />
slovenskej oficiálnej <strong>rozvoj</strong>ovej pomoci<br />
v tomto roku. Národný program na rok 2005 je<br />
ďalším dôležitým krokom k tomu, aby sa <strong>rozvoj</strong>ová<br />
pomoc stala efektívnym nástrojom slovenskej<br />
zahraničnej politiky.
Predložil minister zahraničných vecí SR Eduard<br />
Kukan.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh koncepcie<br />
účasti ozbrojených síl Slovenskej republiky<br />
v operáciách medzinárodného krízového manažmentu.<br />
Návrh predložili minister obrany SR Juraj Liška,<br />
minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan<br />
a podpredseda vlády SR a minister financií SR<br />
Ivan Mikloš.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkami<br />
schválila národný akčný plán boja proti terorizmu.<br />
Vláda Slovenskej republiky považuje boj<br />
s terorizmom za jednu zo svojich hlavných priorít<br />
a bude mu aj naďalej venovať mimoriadnu<br />
pozornosť.<br />
Predložil minister vnútra SR Vladimír Palko.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh na<br />
zrušenie úlohy č. 6 v mesiaci apríl z Plánu práce<br />
vlády Slovenskej republiky na rok 2005 pre ministra<br />
kultúry SR. Návrh predložil minister kultúry<br />
SR Rudolf Chmel.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie<br />
správu o stave jadrovej bezpečnosti jadrových<br />
zariadení na území Slovenskej republiky a o<br />
činnosti Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky<br />
za rok 2004.<br />
Predložila predsedníčka Úradu jadrového dozoru<br />
SR Marta Žiaková.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh analýzy<br />
možností a návrh urýchlenia liberalizácie<br />
trhu s poštovými službami od 1. januára 2006.<br />
Hlavným zámerom materiálu je analyzovať stav<br />
liberalizácie v jednotlivých členských krajinách<br />
EÚ a vykonať analýzu možností urýchlenia liberalizácie<br />
v podmienkach Slovenskej republike.<br />
Návrh predložil minister dopravy, pôšt a telekomunikácií<br />
SR Pavol Prokopovič.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila koncepciu<br />
osobnej autobusovej a železničnej dopravy, s dôrazom<br />
na systémové riešenie financovania výkonov<br />
vo verejnom záujme v roku 2005 a v rokoch<br />
nasledujúcich. Základným princípom koncepcie<br />
je pokračovať v prenesení časti zodpovednosti<br />
štátu za dopravnú obslužnosť na jednotlivé regióny<br />
vrátane otázok jej financovania. Jedným<br />
z výsledkov tohto postupu je aj efektívnejšie a optimálnejšie<br />
vynakladanie prostriedkov verejných<br />
financií určených na verejnú osobnú dopravu.<br />
Predložil minister dopravy, pôšt a telekomunikácií<br />
SR Pavol Prokopovič.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh na<br />
uskutočnenie cesty oficiálnej delegácie pod vedením<br />
predsedu vlády Slovenskej republiky Mikuláša<br />
Dzurindu do Japonska a Kórejskej republiky<br />
v dňoch 22.-28. 5. 2005. Návrh predložil minister<br />
zahraničných vecí SR Eduard Kukan.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh na<br />
uskutočnenie oficiálnej návštevy delegácie vlády<br />
Slovenskej republiky, vedenej predsedom vlády Slovenskej<br />
republiky Mikulášom Dzurindom, v Dánskom<br />
kráľovstve v dňoch 21. a 22. júna 2005.<br />
Návrh predložil minister zahraničných vecí SR<br />
Eduard Kukan.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh na priznanie<br />
odmeny pri dosiahnutí 50 rokov veku.<br />
Návrh predložil minister životného prostredia<br />
SR László Miklós.<br />
Poznámka: Materiál sa nezverejňuje v zmysle<br />
§9 zákona č. 211/2000 Z.z. o slobode informácií<br />
Vláda SR prerokovala a vyjadrila nesúhlas<br />
s návrhom skupiny poslancov Národnej rady<br />
Slovenskej republiky na vyslovenie nedôvery<br />
členovi vlády SR Martinovi Froncovi, poverenému<br />
riadením Ministerstva školstva SR.<br />
Návrh predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
spravodlivosti SR Daniel Lipšic.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie správu<br />
o plnení úloh vyplývajúcich z aktualizovaného<br />
Komplexného programu boja so zločinnosťou.<br />
Správu predložil minister vnútra SR Vladimír<br />
Palko.<br />
Zasadanie vlády Slovenskej republiky<br />
Z komuniké z rokovania vlády SR<br />
18. mája 2005<br />
Vláda Slovenskej republiky sa zišla na 132.<br />
riadnej schôdzi a rokovala pod vedením predsedu<br />
vlády SR Mikuláša Dzurindu.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie informácie<br />
o vývoji rokovaní a stanoviskách Slovenskej<br />
republiky vo Výboroch stálych predstaviteľov<br />
(COREPER) a radách ministrov.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh zákona,<br />
ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej<br />
národnej rady č. 189/ 1992 Zb. o úprave niektorých<br />
pomerov súvisiacich s nájmom bytov a s bytovými<br />
náhradami v znení neskorších predpisov.<br />
Cieľom predloženého návrhu zákona je upraviť<br />
právo na bytovú náhradu pri zániku nájmu dohodnutého<br />
na určitý čas tak, aby sa zabezpečila<br />
väčšia návratnosť služobných bytov.<br />
Návrh predložil minister obrany SR Juraj<br />
Liška.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkou Legislatívnej<br />
rady vlády SR schválila návrh nariadenia<br />
vlády Slovenskej republiky o výkone zdrojov tepla<br />
na vykurovanie priestorov a prípravu teplej úžitkovej<br />
vody v nepriemyselných budovách.<br />
Návrh predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
hospodárstva SR Pavol Rusko.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkou Legislatívnej<br />
rady vlády SR schválila návrh nariadenia<br />
vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú<br />
požiadavky na uvádzanie prípravkov na ochranu<br />
rastlín na trh.<br />
Návrh predložil minister pôdohospodárstva SR<br />
Zsolt Simon.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkami<br />
vyjadrila súhlas s vyčlenením prostriedkov z rozpočtovej<br />
rezervy vlády na zabezpečenie prípravy<br />
a pôsobenia Slovenskej republiky v Bezpečnostnej<br />
rade OSN, na technické zabezpečenie<br />
Vládneho výboru na obnovu a <strong>rozvoj</strong> Tatier, na<br />
odmeny členom Súdnej rady SR.<br />
Predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
financií SR Ivan Mikloš.<br />
Vláda SR prerokovala a s pripomienkou<br />
schválila rozpracovanie opatrení Akčného plánu<br />
rizikového kapitálu Európskej únie na podmienky<br />
Slovenskej republiky. Cieľom správy je podporovať<br />
koordinované aktivity na európskej úrovni so<br />
zámerom stimulovať expanziu trhov rizikového<br />
kapitálu. Správa kladie dôraz na trhy rizikového<br />
kapitálu, ktoré poskytujú kapitál pre malé<br />
a stredné podniky (MSP) a rýchlo sa rozvíjajúce<br />
spoločnosti, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri<br />
začatí podnikania a jeho <strong>rozvoj</strong>a, ako i tvorbe<br />
pracovných miest v rámci Európskej únie.<br />
Predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
hospodárstva SR Pavol Rusko.<br />
Vláda SR prerokovala a vzala na vedomie priebeh<br />
realizácie a aktualizácia programu útlmu<br />
banskej činnosti a likvidácia hnedouhoľnej bane<br />
v a.s. Baňa Dolina Veľký Krtíš.<br />
Predložil podpredseda vlády SR a minister<br />
hospodárstva SR Pavol Rusko.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh Národného<br />
plánu za zvýšenie bezpečnosti cestnej<br />
premávky na II. polrok 2005 s výhľadom do roku<br />
2010. Materiál je základným dokumentom, ktorý<br />
obsahuje rámec aktivít a opatrení na minimalizovanie<br />
strát na ľudských životoch a zníženie materiálnych<br />
škôd následkom dopravných nehôd.<br />
Návrh predložil minister dopravy, pôšt a telekomunikácií<br />
SR Pavol Prokopovič.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh účasti<br />
delegácie Slovenskej republiky na 64. zasadnutí<br />
Dunajskej komisie, ktoré sa uskutoční v dňoch 18.<br />
– 19. mája 2005 v Budapešti.<br />
Návrh predložil minister dopravy, pôšt a telekomunikácií<br />
SR Pavol Prokopovič.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh na<br />
zvýšenie obstarávacej ceny stavby „Rozšírenie<br />
Kliniky rádioterapie a onkológie“ vo Východoslovenskom<br />
onkologickom ústave v Košiciach, u ktorej<br />
v priebehu realizácie skutočná obstarávacia<br />
cena dosiahla 100 mil. Sk.<br />
Návrh predložil minister zdravotníctva SR<br />
Rudolf Zajac.<br />
Vláda SR prerokovala a vyjadrila súhlas s účasťou<br />
delegácie Slovenskej republiky na Druhom<br />
stretnutí Konferencie zmluvných strán k Dohovoru<br />
o biologickej diverzite plniacej úlohu stretnutia<br />
zmluvných strán ku Kartagenskému protokolu o<br />
biologickej bezpečnosti, 30. máj – 03. jún 2005<br />
v Montreale, Kanada. Predložili minister životného<br />
prostredia SR László Miklós a minister zahraničných<br />
vecí SR Eduard Kukan.<br />
Vláda SR prerokovala a schválila návrh na<br />
zmenu uznesenia vlády SR č. 365 z 10. mája<br />
2005 k analýze vyplácania dividend od<br />
spoločností s majetkovou účasťou štátu<br />
a Fondu národného majetku SR.<br />
Návrh predložil podpredseda vlády<br />
SR a minister financií SR I. Mikloš. �<br />
67<br />
INFOSERVIS ÚRADU VLÁDY SR
NÁRODNÁ RADA SR<br />
INFOSERVIS NR SR<br />
Štyridsiata druhá schôdza Národnej rady Slovenskej republiky<br />
V piatok 13. mája pokračovala 42. schôdza<br />
Národnej rady Slovenskej republiky druhým<br />
čítaním návrhu zákona o študentských pôžičkách.<br />
Túto právnu normu sa pokúšal už po<br />
druhýkrát v pléne presadiť minister školstva<br />
Martin Fronc.<br />
Rudolf Chmel opäť poslancom<br />
Do poslaneckého kresla opäť zasadol Rudolf<br />
Chmel po tom, čo prezident republiky<br />
Ivan Gašparovič oficiálne prijal jeho demisiu.<br />
Z parlamentu odišiel Vlastimil Ondrejka,<br />
ktorý bol jeho náhradníkom. Predseda parlamentu<br />
Pavol Hrušovský mu zaželal, aby<br />
sa v národnej rade cítil lepšie ako vo vláde.<br />
Exminister kultúry sa stal členom výboru pre<br />
ľudské práva, národnosti a postavenie žien.<br />
Jeho stranícky kolega Stanislav Kropilák bude<br />
pracovať v ústavnoprávnom výbore.<br />
Z rozpravy k zákonu o študentských<br />
pôžičkách<br />
Smer-sociálna demokracia odmieta spoplatnenie<br />
vysokoškolského štúdia. Za poslanecký<br />
klub to v rozprave zdôraznil Dušan Čaplovič.<br />
Predložený vládny návrh je podľa neho<br />
namierený proti študentom z chudobnejších<br />
regiónov. Dodal, že v budúcnosti si vie predstaviť<br />
nejaké priplácanie za štúdium, teraz,<br />
„keď doliehajú ďalšie reformy na peňaženky<br />
občanov, to považujeme za neprípustné“.<br />
Dôvodom na spoplatnenie vysokého školstva<br />
nie je sociálna spravodlivosť či zvýšenie<br />
jeho kvality. Spoplatňovať sa musí, pretože<br />
na školstvo nie sú peniaze, povedal v mene<br />
klubu Komunistickej strany Slovenska Karol<br />
Ondriáš. Dodal, že komunisti chcú iba jedno,<br />
aby zákon nebránil mladým ľuďom študovať<br />
tým, že budú musieť za štúdium platiť.<br />
Doktorandi by nemali platiť školné, povedala<br />
poslankyňa Strany maďarskej koalície<br />
Erzsébet Dolník. Predložila preto pozmeňujúci<br />
návrh na vypustenie tých ustanovení z návrhu<br />
zákona, ktoré upravovali platenie za túto formu<br />
štúdia. Mladí odborníci sú prínosom pre<br />
univerzity a ďalšia finančná záťaž by bola pre<br />
nich demotivujúca, dodala poslankyňa.<br />
Poslanec za Smer-sociálnu demokraciu Milan<br />
Murgaš navrhol vypustiť z návrhu zákona<br />
ustanovenia, ktoré hovoria o povinnom financovaní<br />
súkromných vysokých škôl zo štátneho<br />
rozpočtu. Ďalej povedal, že vytváranie celoštátneho<br />
registra vysokoškolských učiteľov je<br />
neopodstatnené, a preto navrhol príslušné<br />
ustanovenia vypustiť.<br />
Zákon o študentských pôžičkách nerieši<br />
to podstatné, a to je skvalitňovanie<br />
vysokoškolského štúdia, uviedla poslankyňa<br />
Slobodného fóra Zuzana<br />
Martináková. „Premyslíme ešte<br />
68<br />
túto reformu, nič nie je stratené, ani keď príde<br />
o rok, o dva, ale nastavme ju tak, aby vyhovovala<br />
a presvedčila väčšinu,“ dodala Zuzana<br />
Martináková.<br />
Za štúdium na vysokých školách sa platiť<br />
nebude<br />
Vysokoškolské štúdium bude naďalej bezplatné.<br />
Tak rozhodla národná rada, ktorá<br />
v záverečnom hlasovaní nepodporila zákon<br />
o študentských pôžičkách. Za zákon hlasovalo<br />
62 zo 146 prítomných poslancov, proti<br />
bolo 79 a štyria sa hlasovania zdržali. Jeden<br />
poslanec nehlasoval. Za zákon hlasovali koaličné<br />
kluby Kresťanskodemokratického hnutia,<br />
Slovenskej demokratickej a kresťanskej únie,<br />
Strany maďarskej koalície a niektorí nezávislí<br />
poslanci. Normu podporila aj Eva Antošová<br />
z Ľudovej strany–HZDS. Tá sa však za svoje<br />
hlasovanie ospravedlnila, lebo podľa nej išlo<br />
o omyl a chcela hlasovať proti norme. Proti<br />
nej hlasovali poslanci KSS, Ľudovej strany-<br />
-HZDS a Smeru. Z ich klubu sa hlasovania<br />
nezúčastnil Bohumil Hanzel. Časť nezávislých<br />
poslancov sa hlasovania zdržala.<br />
Odmietnuté poslanecké legislatívne<br />
iniciatívy<br />
Podporu parlamentu nezískala novela zákona<br />
o podmienkach prevádzky v premávke na<br />
pozemných komunikáciách z dielne poslanca<br />
Smeru-sociálnej demokracie Ľubomíra Vážneho.<br />
Chcel, aby sa majiteľ alebo prevádzkovateľ<br />
auta musel pred absolvovaním technickej<br />
kontroly vozidla preukázať zaplateným povinným<br />
zmluvným poistením.<br />
Do ďalšieho legislatívneho procesu parlament<br />
nepostúpil ani novelu stavebného<br />
zákona z dielne poslancov Slobodného fóra.<br />
Podporu nezískal ani ich návrh novely zákona<br />
o starobnom dôchodkovom sporení. Poslanci<br />
Slobodného fóra neboli úspešní ani v prípade<br />
návrhu zákona na transformáciu literárneho,<br />
hudobného a výtvarného fondu na nadácie.<br />
Poslanci nechcú, aby financovanie politických<br />
strán kontroloval Najvyšší kontrolný<br />
úrad Slovenskej republiky. Rozhodli o tom hlasovaním,<br />
keď nepodporili novelu ústavy a zákona<br />
o politických stranách, ktorú predkladal<br />
Smer-sociálna demokracia. Poslanci Smeru<br />
chceli, aby najvyšší kontrolný úrad kontroloval<br />
výročné správy politických strán.<br />
Poslanci odmietli ďalej diskutovať o možnosti<br />
zjednodušiť rozvody. Skupina poslancov<br />
za Alianciu nového občana a Smeru vo svojom<br />
návrhu chcela dať možnosť rozviesť sa<br />
dohodou. Ak sa manželia dohodnú na rozvode<br />
a jeho podmienkach, súd mal podľa návrhu<br />
novely manželstvo rozviesť bez zisťovania<br />
príčin rozpadu vzťahu.<br />
Do druhého čítania neprešla ani ďalšia poslanecká<br />
iniciatíva. Nezávislý poslanec Rudolf<br />
Žiak v novele volebného zákona navrhol zaviesť<br />
na Slovensku zmiešaný volebný systém.<br />
Polovica zo 150-členného parlamentu mala<br />
byť volená pomerným systémom a zvyšných<br />
75 zákonodarcov väčšinovým.<br />
Národná rada sa nebude zaoberať ani<br />
zmenou v Zákonníku práce, ktorú chcel presadiť<br />
Smer. Novela pracovného kódexu mala<br />
posilniť ochranu zamestnanca pred jeho<br />
neodôvodneným prepustením a obmedziť<br />
obchádzanie pracovnoprávnych vzťahov cez<br />
uzatváranie obchodných zmlúv.<br />
Novelizovať sa nebude ani zákon o sociálnom<br />
poistení. Podľa návrhu, ktorý vypracoval<br />
poslanec Karol Ondriáš (KSS), by sa za invalidného<br />
občana považovala osoba, ktorej schopnosť<br />
vykonávať zárobkovú činnosť v dôsledku<br />
pracovného úrazu a choroby z povolania je<br />
dlhodobo znížená o viac ako 50 percent.<br />
Neúspešne skončil aj návrh novely zákona<br />
o dani z príjmov, ktorá mala zabezpečiť, aby si<br />
pracujúci dôchodcovia mohli znížiť základ dane<br />
z príjmu o nezdaniteľnú časť základu dane vo<br />
výške 19,2-násobku sumy životného minima.<br />
Návrh predložil poslanec Smeru Igor Šulaj.<br />
Spolu so straníckym kolegom Robertom Ficom<br />
predložili aj novelu zákona o spotrebnej<br />
dani z minerálneho oleja. Podľa nej sa mala<br />
znížiť spotrebná daň spolu s daňou z pridanej<br />
hodnoty, ktorá by pri jednom litri benzínu 95<br />
klesla o 1,07 koruny. Zníženie daňového zaťaženia<br />
by v prípade nafty predstavovalo 2,14<br />
koruny na liter.<br />
Poslanci nepostúpili do druhého čítania<br />
normy týkajúce sa verejnoprávnych médií.<br />
V prípade platenia koncesionárskych poplatkov<br />
neschválili zmenu, ktorú navrhovala skupina<br />
poslancov v zákone o poplatkoch za služby<br />
verejnosti poskytované Slovenskou televíziou<br />
a Slovenským rozhlasom.<br />
Plénum nepodporilo ani novelu zákona<br />
o STV, ktorú predložil Karol Ondriáš z KSS. Do<br />
druhého čítania neposunuli ani jeho ďalšiu novelu<br />
o službách zamestnanosti. Podporu nezískala<br />
ani novela zákona o súdoch a ani novela<br />
zákona o dani z príjmov, ktorú predložil Igor<br />
Šulaj zo Smeru. Národná rada tiež nepodporila<br />
novelu zákona o STV, ktorá mala umožniť<br />
jasnejšie definovať jej verejnoprávnosť.<br />
Národná rada schválila Trestný zákon<br />
Schválená právna norma, ktorá nahradí<br />
zákon z roku 1961, nanovo formuluje základy
trestného práva a prináša viacero noviniek.<br />
Nový Trestný zákon bude účinný od 1. januára<br />
2006. Najdiskutovanejšie ustanovenie<br />
nového zákona – trestnú zodpovednosť<br />
právnických osôb – poslanci z návrhu vypustili.<br />
Trestný zákon prináša nové rozdelenie<br />
trestných činov na prečiny a zločiny. Nanovo<br />
sú definované krajná núdza, nutná obrana<br />
a oprávnené použitie zbrane. Vychádza sa pri<br />
nich z princípu, že riziko útoku by mal znášať<br />
útočník a nie napadnutý.<br />
Zavádzajú sa aj nové druhy trestov. Trest<br />
domáceho väzenia by sa mohol ukladať pri<br />
prečinoch až na jeden rok. V prípade trestu<br />
povinnej práce bude môcť byť odsúdenému<br />
uložené pracovať vo voľnom čase a bez nároku<br />
na odmenu od 40 do 300 hodín. Novinkou<br />
je aj podmienečný odklad trestu s probačným<br />
dohľadom. Zásada trikrát a dosť pri obzvlášť<br />
závažných trestných činoch je zachovaná aj<br />
v novom Trestnom zákone. V prípade páchateľov<br />
úkladnej vraždy sa zavádza zásada<br />
dvakrát a dosť. Znamená to, že ak bol niekto<br />
odsúdený za úkladnú vraždu už druhýkrát,<br />
bude mu hroziť výlučne trest odňatia slobody<br />
na doživotie. Páchatelia mafiánskych vrážd<br />
dostanú výlučne doživotie.<br />
V texte zákona sú už zapracované paragrafy<br />
týkajúce sa verbálnych deliktov. Trestné by<br />
teda malo byť verejné popieranie, spochybňovanie,<br />
schvaľovanie alebo ospravedlňovanie<br />
holokaustu. Trestný zákon obsahuje aj trestný<br />
čin hanobenia národa, rasy, etnika alebo presvedčenia.<br />
Poslanci doplnili zákon aj o skutkovú<br />
podstatu porušenia dôvernosti ústneho<br />
prejavu. Zverejnenie neverejne prednesených<br />
slov či iného prejavu osobnej povahy by malo<br />
byť trestné, ak bola dotknutej osobe spôsobená<br />
vážna ujma.<br />
Nový Trestný poriadok podporila ústavná<br />
väčšina poslancov<br />
Národná rada schválila 90 hlasmi nový<br />
Trestný poriadok, ktorý by mal zefektívniť,<br />
zjednodušiť a zrýchliť celý trestný proces.<br />
Trestný poriadok zakotvuje osobitnú formu<br />
skráteného vyšetrovania. Ak bude páchateľ<br />
prečinu pristihnutý priamo pri čine alebo na<br />
úteku, mal by byť odovzdaný súdu do 48 hodín.<br />
Novinkou je aj možnosť obmedziť osobnú<br />
slobodu svedka najviac na 72 hodín, a to<br />
vtedy, ak sa po predvolaní nedostaví pred súd<br />
bez riadneho ospravedlnenia a jeho prítomnosť<br />
nebude možné zabezpečiť inak. Podľa<br />
schválenej normy väzba pri prečine nebude<br />
môcť presiahnuť rok. Norma posilňuje kontradiktórnosť<br />
konania. Znamená to, že hlavné<br />
pojednávanie bude vedené formou sporu<br />
a svedkov budú zásadne vypočúvať procesné<br />
strany – prokurátor a advokát. Poslanci<br />
upravili aj postavenie agenta, ktorý musí<br />
konať v súlade s Trestným zákonom. Nesmie<br />
iniciatívne navádzať na spáchanie trestného<br />
činu, čo neplatí, ak ide o korupciu verejného<br />
činiteľa a zistené skutočnosti nasvedčujú, že<br />
páchateľ by spáchal trestný čin aj vtedy, ak by<br />
príkaz na použitie agenta nebol vydaný.<br />
Norma zavádza aj inštitút sudcu pre<br />
prípravné konanie, ktorý bude rozhodovať<br />
o zásahoch do základných ľudských práv<br />
a slobôd v prípravnom konaní. Upravili aj<br />
problematiku používania informačno-technických<br />
prostriedkov. Vecná príslušnosť sa<br />
posúva na okresné súdy, čím vzniká klasická<br />
trojstupňová sústava. Veci, ktoré rozhodoval<br />
v prvom stupni krajský súd, tak bude rozhodovať<br />
okresný súd v sídle kraja. Odvolací súd<br />
bude mať povinnosť doplniť dokazovanie.<br />
Vec bude môcť zrušiť a vrátiť iba vtedy, ak<br />
by doplnenie bolo spojené s neprimeranými<br />
ťažkosťami. Rekodifikácia Trestného poriadku<br />
podriaďuje tiež ozbrojené zbory pod vojenskú<br />
justíciu.<br />
Ďalšie prijaté zákony, respektíve ich<br />
novely<br />
Jasnejšie pravidlá na udeľovanie štátneho<br />
občianstva stanovuje novela zákona o štátnom<br />
občianstve. Bude ho možné udeliť iba<br />
žiadateľovi, ktorý má na Slovensku nepretržitý<br />
trvalý pobyt aspoň päť rokov pred podaním<br />
žiadosti. Novela hovorí aj o tom, že občianstvo<br />
môže byť udelené len osobe, ktorá ovláda slovenský<br />
jazyk v základnom rozsahu. Za základný<br />
rozsah sa považuje schopnosť porozumieť<br />
otázke a odpovedať na ňu. Tieto podmienky<br />
nemusí spĺňať cudzinec, ktorý žije na území<br />
Slovenska v spoločnej domácnosti v manželstve<br />
so štátnym občanom Slovenska najmenej<br />
tri roky. Občianstvo môže získať bez spomínaných<br />
podmienok aj osoba, ktorá sa významne<br />
zaslúžila o prínos pre Slovensko v oblasti<br />
ekonomickej, vedeckej, technickej, kultúrnej či<br />
športovej. Občianstvo budú môcť ľahšie získať<br />
aj cudzinci, ktorým bol udelený azyl, a osoby,<br />
ktoré sa narodili na Slovensku a najmenej tri<br />
roky pred podaním žiadosti o občianstvo mali<br />
na Slovensku trvalý pobyt. Zahraniční Slováci<br />
budú môcť získať občianstvo iba v prípade<br />
dvojročného pobytu na Slovensku.<br />
Národná rada schválila zákon o ochrane<br />
spotrebiteľa pri finančných službách na<br />
diaľku. Upravuje ochranu spotrebiteľa pri<br />
finančných službách poskytovaných prostredníctvom<br />
diaľkovej komunikácie, napríklad<br />
elektronickou poštou, telefónom a faxom. Dodávateľ<br />
bude môcť ponúknuť finančné služby<br />
spotrebiteľovi týmito prostriedkami len s jasným<br />
a zrozumiteľným súhlasom spotrebiteľa.<br />
Poslanci tiež schválili zákon o krmivách.<br />
Predpis zosúlaďuje platný zákon s predpismi<br />
Európskej únie. Schválený zákon upravuje<br />
schvaľovanie, resp. registráciu výrobcov<br />
a sprostredkovateľov. Súčasný register krmív<br />
sa pretransformuje na registráciu schválených<br />
alebo registrovaných prevádzkovateľov<br />
krmivárskych podnikov.<br />
Ďalšou schválenou právnou normou je<br />
novela zákona o štátnej službe colníkov.<br />
Počty colníkov zaradených do platových tried<br />
v služobných úradoch bude od júla na návrh<br />
generálneho riaditeľa Colného riaditeľstva<br />
Slovenskej republiky určovať minister financií.<br />
Predpis tiež ruší ďalší služobný plat a zároveň<br />
zavádza nový inštitút, a to odmenu za kvalitné<br />
plnenie úloh.<br />
Národná rada po vyše roku nášho členstva<br />
v Európskej únii schválila pravidlá fungo-<br />
vania parlamentného výboru pre európske<br />
záležitosti. Na základe schválenej novely<br />
rokovacieho poriadku bude výbor schvaľovať<br />
stanoviská Slovenska k právne záväzným<br />
aktom a iným aktom Európskej únie. Novela<br />
upravuje aj zloženie výboru a zavádza aj funkciu<br />
tzv. náhradného člena.<br />
Novelou zákona o prevencii závažných priemyselných<br />
havárií, ktorú plénum schválilo, sa<br />
okrem iného upravujú pravidlá zriadenia informačného<br />
systému prevencie v prípade takýchto<br />
havárií. Systém bude obsahovať register<br />
podnikov, na ktoré sa zákon vzťahuje. Obsahovať<br />
by mal aj informácie o minulých závažných<br />
haváriách v podniku a o kontrolách.<br />
Pri významných investíciách a výstavbe<br />
diaľnic budú pri vyvlastňovacom konaní<br />
namiesto samosprávy rozhodovať krajské stavebné<br />
úrady. Vyplýva to z novely stavebného<br />
zákona, ktorú schválil parlament. Súd bude<br />
môcť predbežným opatrením naďalej pozastaviť<br />
vykonateľnosť rozhodnutia o vyvlastnení,<br />
ktoré vydá správny orgán. Bude však<br />
musieť rozhodnúť o žalobe do troch mesiacov<br />
od jej podania.<br />
Vláda bude môcť rozhodovať za zákonom<br />
stanovených podmienok o rozdelení obcí aj<br />
bez ich súhlasu. Takto bude môcť postupovať<br />
v prípade, ak ide o odčlenenie časti obce, ktorá<br />
bola pôvodne obcou. Rozhodli o tom poslanci<br />
schválením novely zákona o obecnom<br />
zriadení. Ďalšou podmienkou je, že nová obec<br />
má samostatné katastrálne územie, alebo súbor<br />
katastrálnych území tvoriacich celok.<br />
Národná rada schválila aj novelu zákona<br />
o sociálnej pomoci, ktorú predložila poslankyňa<br />
za Kresťanskodemokratické hnutie Mária<br />
Sabolová. Novela upravuje poskytovanie adresnej<br />
pomoci pri odstraňovaní alebo zmierňovaní<br />
sociálnych dôsledkov zdravotného<br />
postihnutia pri cystickej fibróze.<br />
Parlament schválil nový zákon o lesoch, ktorý<br />
vymedzuje lesné pozemky a ich ochranu,<br />
vlastníctvo lesných pozemkov a využívanie<br />
lesov ako aj odborné hospodárenie v lesoch.<br />
Orgán štátnej správy lesného hospodárstva<br />
môže rozhodnúť o trvalom vyňatí lesných<br />
pozemkov z plnenia funkcie lesov, dočasnom<br />
vyňatí na najviac 20 rokov a o obmedzení ich<br />
využívania.<br />
Od 1. júla nebudú môcť televízie používať<br />
v upútavkách na filmy či iné programy scény<br />
z násilia. Rozhodli o tom poslanci schválením<br />
zákona o vysielaní a retransmisii. Rozšírili tak<br />
podmienky toho, čo sa v rámci ochrany ľudskej<br />
dôstojnosti a základných práv a slobôd<br />
nesmie pri propagácii programu objaviť.<br />
Výrazne sa znižujú spodné hranice pokút pre<br />
regionálnych a lokálnych vysielateľov.<br />
Parlament schválil nový zákon o sociálnoprávnej<br />
ochrane detí a sociálnej kuratele.<br />
Zákon upravuje sociálnoprávnu ochranu detí<br />
a sociálnu kuratelu na predchádzanie vzniku<br />
krízových situácií v rodine, ako aj ochranu práv<br />
a právom chránených záujmov detí. Definuje<br />
tiež výkon opatrovníctva a poručníctva,<br />
ako aj sprostredkovanie pestúnskej<br />
starostlivosti alebo osvojenia. �<br />
Pripravil: František Meliš<br />
69<br />
NÁRODNÁ RADA SR
INFOSERVIS PREZIDENTSKEJ KANCELÁRIE<br />
70<br />
INFOSERVIS PREZIDENTSKEJ KANCELÁRIE<br />
11. mája – streda<br />
13.00 – Výstavné a kongresové centrum Incheba<br />
Prezident SR sa zúčastní na XV. Sneme<br />
ZMOS<br />
15.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme ministra kultúry<br />
Rudolfa Chmela<br />
13. mája – piatok<br />
10.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme predstaviteľov<br />
Študentskej rady vysokých škôl<br />
a Štrajkového výboru študentov<br />
16. – 17. mája – pondelok, utorok<br />
Prezident SR sa zúčastní na 3. summite hláv<br />
štátov a vlád krajín Rady Európy vo Varšave.<br />
Prezidenta SR na ceste sprevádza minister<br />
zahraničných vecí Eduard Kukan.<br />
16. mája - pondelok<br />
9.50 – príchod prezidenta SR s delegáciou<br />
do Kráľovského zámku vo Varšave<br />
10.15 – účasť na prvom plenárnom zasadnutí<br />
summitu. Téma: Európska jednota,<br />
európske hodnoty<br />
13.00 – obed podávaný poľským premiérom<br />
Marekom Belkom<br />
15.00 – účasť na druhom plenárnom zasadnutí<br />
summitu. Téma: Výzvy pre<br />
európsku spoločnosť<br />
16.45 – bilaterálne stretnutie s prezidentom<br />
Arménskej republiky Robertom Kočarianom<br />
18.15 – ceremoniál odovzdania ratifikačnej<br />
listiny k Protokolu č. 14 k Európskemu<br />
dohovoru o ľudských právach<br />
20.00 – večera podávaná poľským prezidentom<br />
Aleksandrom Kwasniewskim<br />
v Prezidentskom paláci<br />
17. mája – utorok<br />
9.30 – účasť na treťom plenárnom zasadnutí<br />
v Kráľovskom zámku. Téma: Európska<br />
architektúra<br />
12.35 – prijatie Akčného plánu a Politickej<br />
deklarácie Rady Európy<br />
12.40 – slávnostné odovzdanie predsedníctva<br />
RE Portugalsku<br />
12.45 – ukončenie 3. summitu RE poľským<br />
prezidentom A. Kwasniewskim<br />
13.00 – obed podávaný generálnym tajomníkom<br />
RE Terrym Davisom<br />
18. mája – streda<br />
16.00 – Prezidentský palác, Zimná záhrada<br />
Prezident SR sa zúčastní na vernisáži<br />
výstavy akademického sochára Tibora<br />
Bártfaya<br />
19. mája – štvrtok<br />
11.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme ministra za-<br />
Rámcový program prezidenta SR Ivana Gašparoviča od 11. mája do 9. júna 2005<br />
hraničných vecí Bosny a Hercegoviny<br />
Mladena Ivaniča<br />
23. mája – pondelok<br />
11.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme predsedu strany<br />
ANO Pavla Ruska<br />
24. mája – utorok<br />
9.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme ministra kultúry<br />
Rudolfa Chmela a podpredsedu vlády<br />
a ministra financií Ivana Mikloša<br />
Približne od 11. – 12.00 Nitra, výstavisko<br />
Agrokomplex<br />
Prezident SR navštívi 12. medzinárodný<br />
strojársky veľtrh<br />
Pracovný výjazd do Košického a Prešovského<br />
kraja:<br />
26. mája – štvrtok<br />
9.30 – Regionálne pracovisko KP SR, Košice<br />
Prezident SR prijme:<br />
-starostu mestskej časti Košice-Staré<br />
mesto Jána Sulliho<br />
-spoluorganizátora Rallye Matador<br />
Púchov Petra Kočiho<br />
-predstaviteľky ženského klubu Soroptimist<br />
11.10 – Stretnutie prezidenta SR s médiami<br />
–krátky brífing<br />
12.10 – Obecný úrad obce Kechnec<br />
Prezident SR sa stretne s predstaviteľmi<br />
obce a s občanmi<br />
15.15 – Prehliadka priemyselného parku<br />
Kechnec<br />
16.00 – Obecný úrad obce Čaňa<br />
Prezident SR sa stretne so starostami<br />
Mikroregiónu Hornád<br />
16.45 – Stretnutie prezidenta SR s občanmi<br />
pred Obecným úradom<br />
19.00 – Štátne divadlo, Košice<br />
Návšteva baletného predstavenia<br />
27. mája – piatok<br />
9.20 – Prešovská univerzita, Prešov (Filozofická<br />
fakulta, ul. 17. novembra)<br />
Prezident SR sa stretne s predstaviteľmi<br />
univerzity a študentmi politológie<br />
11.00 – Prešov, Mestský úrad<br />
Stretnutie s predstaviteľmi mesta<br />
13.30 – Prešov, sídlo VÚC<br />
Stretnutie s predsedom Prešovského<br />
samosprávneho kraja a s predstaviteľmi<br />
regiónu<br />
30. mája – pondelok<br />
11.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR odovzdá menovací<br />
dekrét podpredsedníčke Najvyššieho<br />
súdu SR Daniele Švecovej<br />
2. júna - štvrtok<br />
9.30 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR odovzdá menovací<br />
dekrét predsedovi Slovenskej akadémie<br />
vied Štefanovi Lubymu<br />
12.00 – Žilina, Hlinkovo námestie<br />
Prezident SR sa zúčastní na 11. Staromestských<br />
slávnostiach v Žiline<br />
3. júna – piatok<br />
9.30 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme predsedu Slovenského<br />
zväzu protifašistických bojovníkov<br />
Karola Pitku<br />
10.30 – Prezident SR prijme predstaviteľov<br />
iniciatívy Verejnosť za verejnoprávnosť<br />
4. júna - sobota<br />
10.00 – Sliač, letisko<br />
Prezident SR sa zúčastní na 1. ročníku<br />
Leteckého dňa Slovak Air Fest<br />
6. júna – pondelok<br />
10.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme ministra zahraničných<br />
vecí Eduarda Kukana<br />
11.00 – Prezident SR prijme ministra spravodlivosti<br />
Daniela Lipšica<br />
15.00 – Prezident SR prijme podpredsedu<br />
vlády a ministra financií Ivana Mikloša<br />
7. júna – utorok<br />
9.20 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme predsedu vlády<br />
Českej republiky Jiřího Paroubka<br />
13.00 – Prezident SR navštívi Vojenský výcvikový<br />
priestor Lešť<br />
9. júna – štvrtok<br />
10.00 – Prezidentský palác<br />
Prezident SR prijme bývalého prezidenta<br />
Poľskej republiky Lecha<br />
Walesu
SUMMARY<br />
Excerpt from an Interview with the<br />
Minister of Construction and Regional<br />
Development of the Slovak Republic,<br />
László Gyurovszky<br />
Are you proud of what have you<br />
reached within the framework of tasks<br />
outlined as target in the position of the<br />
construction and regional development<br />
minister and what do you intend<br />
to catch up by the end of electoral<br />
period?<br />
I am proud that we succeeded to approve<br />
right documents for period of time from<br />
2004 to 2006 and development programmes<br />
developed for years 2006 to 2009. Next,<br />
we handled the changes concerning new<br />
ministerial logistical structure; we developed<br />
functioning information system and finally,<br />
we‘ve got available sufficient number of high<br />
standard projects. They are of success achieved<br />
by our ministerial team I am really proud of.<br />
At the present time we face finalization of<br />
operation programmes; we are preparing<br />
the National strategic reference framework<br />
within the scope of which we define the<br />
requirements for budget related to structural<br />
funds and Cohesion Fund.<br />
Functioning information system is<br />
supposed to be grounds for success.<br />
For what needs have you developed it<br />
and why?<br />
The matter is high standard information<br />
technology monitoring system at the ministry<br />
for structural funds and Cohesion Fund,<br />
so-called ITMS. Our information system<br />
has been highly evaluated by independent<br />
professional jury of specialists at the<br />
ITAPA 2004 international conference in the<br />
category of Amelioration of Procedures and<br />
it won the first place. We definitely succeeded<br />
to prove by this that the ministry is able<br />
to file and register the submitted projects<br />
applied for support from the European<br />
Union funds. We have to emphasize that<br />
the project of supra-ministerial information<br />
portal Structural Funds for the Slovak<br />
Republic is our next project in the field of<br />
information technologies which has been<br />
granted the third place within the framework<br />
of the ITAPA 2004 event in the category of<br />
New Services.<br />
Informatization of the society is utmost<br />
topical nowadays. The European Union<br />
pays a special attention to the topic. Is<br />
that so?<br />
Informatization plays a significant<br />
role within the framework of three main<br />
priorities and strategic goals in the society.<br />
Informatization belongs to the pillars of<br />
advantage jointly with education and<br />
development of regions. The said priorities<br />
are mutually interlinked and intervowen.<br />
Don‘t the funds from the European<br />
Union, we have currently available,<br />
count on revitalization of housing<br />
estates?<br />
Instructions for withdrawing the funds<br />
from the European Union are of no restrictive<br />
character. Everything may depend on the<br />
negotiations held. In this period of time<br />
there are criteria and priorities determined<br />
for the basic infrastructure but in near future<br />
it may prospectively get changed. By the end<br />
of June we should have available strategic<br />
instructions for withdrawing further funds.<br />
For the time being, the European Union<br />
does not back up directly the projects<br />
related to revitalization of housing estates.<br />
Notwithstanding we‘d like to re-open the<br />
issue in the form of co-operation within the<br />
framework of former V4 Group countries...<br />
Do we still subsidize the construction of<br />
rental apartments?<br />
The biggest number of applicants<br />
for subsidies was obviously within the<br />
framework of programme related to<br />
construction of rental apartments. We<br />
allocated the subsidies for construction<br />
of two thousand, five hundred and forty<br />
rental apartments within the scope of the<br />
Housing Development Programme last year.<br />
We provided the districts of Nitra, Prešov,<br />
Trnava and Žilina with the highest amounts<br />
of allocated subsidies aimed at construction<br />
of rental apartments. The said districts are<br />
interested first of all in establishment of new<br />
entities and announced arrival of foreign<br />
investors, and subsequently in creating new<br />
vacancies in the mentioned regions.<br />
Recently, the SR Ministry for Construction<br />
and Regional Development submitted a<br />
development programme of priorities<br />
for public works for further years to the<br />
Government. What can be understood<br />
under public works, widely known<br />
sofar within the scope of the Ministry<br />
of Labour, Social Affairs and Family?<br />
What extent of public works is being<br />
covered by the Ministry of Construction<br />
and Regional Development?<br />
Let me explain what do constructions in<br />
public interest really mean. In this category<br />
there are comprised works of construction<br />
financed from public funds price for which is<br />
amounting to more then two hundred million<br />
Slovak crowns. Such a construction is always<br />
being classified from the viewpoint whether the<br />
funds designed for financing it, have been spent<br />
adequately and whether the requirements<br />
were not overestimated. Notwithstanding, the<br />
ministry does not specify the location where to<br />
build up a bridge or a road.<br />
Thus, what does state expert‘s opinion<br />
mean in fact?<br />
The matter is to review building plan<br />
with the aim to evaluate optimally the use<br />
of public investments. The expert‘s opinion<br />
observes whether the proposed layout is<br />
optimal. All constructions exceeding two<br />
hundred million Slovak crowns are being<br />
estimated which relate to so-called public<br />
works. It is not us who decide what is priority.<br />
Other entities are competent to decide where<br />
and what construction should be built up in<br />
public interest on the basis of which the state<br />
expert‘s opinion is being processed. Thus,<br />
this is the way how to proceed.<br />
By the end of last year you called<br />
for submitting the applications for<br />
non-returnable subsidies for the<br />
INTERREG trans-border co-operation<br />
on the basis of the Community Initiative<br />
programme adopted by the European<br />
Commission. What is the co-operation<br />
about?<br />
None of the borders is the contribution<br />
to development of a region; just on the<br />
contrary, any border is harm to development.<br />
For example, regions of Spiš and Gemer are<br />
territories separated by borders and it is not<br />
in favour of any of each. Therefore, thanks<br />
to the programme the said regions may get<br />
developed. The substantional target of transborder<br />
co-operation within the framework<br />
of INTERREG programme is to improve<br />
co-operation between the neighbouring<br />
countries. The matter is development of<br />
trans-border economic and social centres<br />
through the mediation of joint strategies<br />
and projects of territorial development. We<br />
shall back up any project which may be of<br />
contribution and effect beyond any limits.<br />
The aim of the programme is to renew<br />
obvious interlinks between the regions which<br />
were disturbed. It is our wish to make regions<br />
living their own lives being not limited by any<br />
borders. Documents related to submitting the<br />
project applications are available on internet<br />
websites of the ministry - www.build.gov.sk<br />
and www.strukturalnefondy.sk.<br />
Diversity between Slovakia‘s regions is<br />
rather significant. Viewing near future<br />
prospectively, do you think that important<br />
differences will be erased soon?<br />
We make any endeavours to achieve<br />
the goal being supported by the European<br />
Union. Let‘s say that position of Bratislava<br />
towards other regions refers to one to two.<br />
But if we compare some regions we could say<br />
that difference between them corresponds to<br />
one to one point two, etc. Structural funds<br />
lead to equalizing, erasing the differences<br />
between the regions. The European<br />
Union funds are available; we are<br />
able to submit right projects and<br />
that is why I think that we could<br />
succeed to manage it.<br />
71<br />
SUMMARY
SUMMARY<br />
Excerpt from an Interview with State<br />
Secretary of the Ministry of Construction<br />
and Regional Development of the<br />
Slovak Republic, Zsolt Lukáč<br />
The European Union funds being so<br />
much expected are avaliable at last.<br />
Which Slovakia’s regions are of priority<br />
for the Slovak Republic and which<br />
are for the European Union? Is the<br />
development of regions viewed in a<br />
different way?<br />
We do not share the same viewpoints. The<br />
European Union is evaluating the destination<br />
of support in compliance with statistical unit<br />
and in Slovakia there are four statistical<br />
units at the present, i.e., the east, the west,<br />
central area and the district of Bratislava.<br />
There were four units of priority determined<br />
for 2004 to 2006, notably all regions except<br />
of Bratislava region.<br />
Under the starting stage of support, the<br />
matter is to liquidate differences between<br />
the regions and those being mostly in behind<br />
are backed up first. District of Bratislava<br />
takes the second place after.<br />
It goes without saying that regions of<br />
Košice and Prešov are extraordinarily in<br />
need. Next, we’d like to back up the regions<br />
mostly in behind in the south of central<br />
Slovakia. Notwithstanding, our requirements<br />
and ideas still differ. First comes first.<br />
The European Union follows primarily the<br />
statistics on unemployment rate, scope<br />
of income of inhabitants, standards of<br />
education and those which are on the move<br />
now report significant differences from<br />
district of Bratislava.<br />
In other words, projects of these regions<br />
are of priority and this is the way how terms<br />
and conditions and criteria have been<br />
determined. We are interested in preparing<br />
sound projects within the framework of each<br />
region being provided with the European<br />
Union funds in order to use the funds<br />
accordingly. We intend to have the projects<br />
applicable. Many of them are being financed<br />
in combination with other local, regional<br />
and/or state resources.<br />
What is the application standard<br />
like? What sort of principle is being<br />
applicable? Towns or villages are on<br />
the move?<br />
Application standard is much better in<br />
comparison with those of pre-accession.<br />
Projects and applications for financial<br />
support from the structural funds have been<br />
developed better due to numerous reasons.<br />
We made every endeavours to promotion<br />
and awareness of public and potential<br />
applicants. We have been preparing the<br />
themes being fully involved in any aspect of<br />
the projects. And we really did a huge job.<br />
Let me mention that any project is being<br />
developed in compliance with the Slovak<br />
legislation. In pre-accession projects<br />
there had to be followed other<br />
legislative standards and legal<br />
rules than in current ones.<br />
72<br />
How is the entire procedure of<br />
approving the projects functioning? Is<br />
it really transparent?<br />
The system is functioning as follows: For<br />
a certain period of time there is a specific<br />
amount of applications and projects<br />
submitted to the ministry, being classified<br />
afterwards. Subsequently, each project is<br />
being assessed whether it has got all the<br />
requested formal essential elements, it is<br />
being completed and reviewed. Afterwards,<br />
the project will be sent to specialised<br />
assessment experts who will review whether<br />
the project is in compliance with the rules<br />
and determined priorities. In the same<br />
way each project is being reviewed from<br />
technical point of view whether it complies<br />
with all the required essential elements and<br />
then it is also evaluated from the financial<br />
viewpoint, notably whether the business<br />
plan and/or financial plan of the institution<br />
is covering the burden, whether the project<br />
can be implemented and also whether<br />
the respective entity is solvent sufficiently<br />
because the European Union funds are just<br />
the complementary resources and they do<br />
not cover the project in its entirety.<br />
Has it already happened that some<br />
projects from pre-accession funds were<br />
of short existence?<br />
Yes, it has. And that is why we want to<br />
avoid it. Thus, we follow mainly whether<br />
the project is sustainable and whether the<br />
respective entity has sufficient amount of<br />
funds available, either resources of their own<br />
or combined of numerous funds.<br />
How are the Regional development<br />
agencies functioning? How do they<br />
enter the procedure of project<br />
preparation?<br />
Regional development agencies have been<br />
functioning since 2000 and I think that it was<br />
a smart idea. And not because of the fact<br />
that it was our ministry which has introduced<br />
them. The ministry has financed partially<br />
their activities with the aim to introduce<br />
know-how and relevant information in the<br />
regions. And notably with the aim to make<br />
any information available to public sfere.<br />
The agencies are partially financed from<br />
ministerial resources and the ministries<br />
expect that the agencies will support public<br />
sector free of charge. I appreciate very much<br />
an approach of development agencies as<br />
they played an important role in quality<br />
standard of filed motions and applications.<br />
Respective staff is highly qualified and in<br />
locations and districts where the agency<br />
performs there were sound projects born<br />
and anybody is satisfied who is seeking for<br />
required information.<br />
So thus, it was just the plain hullaballoo<br />
that we were not ready to withdraw<br />
the European Union funds and huge<br />
amount of Eur would be of waste?<br />
If we did not launch such a vast campaign<br />
notably in last two years, the forecasts<br />
would come true most probably. There was<br />
a certain threat that regions would not be<br />
able to apply the existing support. But I have<br />
to say that the Operation programme Basic<br />
Infrastructure erased any original frights. And<br />
I may say that it is valid for further operation<br />
programmes as well. There were so many<br />
applications submitted to the ministry that<br />
they are exceeding our possibilities foreseen<br />
for a period of three years.<br />
That is good as just the best of the<br />
best will be given the opportunity to<br />
be allocated the funds on the basis of a<br />
sound project submitted.<br />
Exactly. There are precisely determined<br />
criteria there. From the viewpoint of the<br />
European Union the focus is more detailed<br />
and cross criteria are also taken into account<br />
accordingly. Let me mention the two topics<br />
only: first, the matter is the support and<br />
efficiency towards the marginalized groups<br />
of inhabitants at the present and second, the<br />
matter is the development of informatization<br />
of a society. Both topics are of importance<br />
for Slovakia.<br />
What amount of money do we actually<br />
speak about? What is the volume of<br />
finance?<br />
Within the framework of the operation<br />
programme Basic Infrastructure, we have<br />
566 million Eur available. Globally, the<br />
European Union has allocated 1.7 billion Eur<br />
for the Slovak Republic. There is an amount<br />
of more than one billion Eur available for the<br />
structural funds.<br />
Let me sum up: there was roughly<br />
1,500 applicants in our ministry and<br />
their requirements exceeded a volume of<br />
finance available in three times. Within the<br />
framework of the Operation programme<br />
Basic Infrastructure, the requirements are<br />
amounting to ca 37 billion Slovak crowns and<br />
for the time being, there were one hundred<br />
and eighty projects approved amounting<br />
to 5.2 billion Slovak crowns, regarding the<br />
fact that concurrently the further projects<br />
are being assessed, so thus, the figures are<br />
changing all the time, to be exact.<br />
Excerpt from an Interview with State<br />
Secretary of the Ministry of Construction<br />
and Regional Development of the<br />
Slovak Republic, Štefan Kužma<br />
How do you classify housing estate<br />
development in the Slovak Republic?<br />
Official statistical data say that<br />
there are less new apartments built<br />
up and decline in construction of<br />
housing estate is obvious although<br />
civil engineering is reporting boom<br />
according to some other criteria...<br />
Right you are. We may really speak about<br />
boom in civil engineering but the topic is<br />
not widely spoken as for example the topic<br />
of development in automobile industry in<br />
Slovakia. The reason is that people are not<br />
well informed about the issue and that is why
they treat it not adequately. Many people can<br />
remember a tremendous boom in construction<br />
of rental apartments in the seventies and in<br />
the eighties, so thus, they may compare it<br />
with these days. Notwithstanding, nowadays<br />
we may experience completely different era<br />
having completely different requirements.<br />
The reason is that housing estate<br />
construction is less discussed in mass<br />
media and second, it is the matter of private<br />
companies and not the State anymore.<br />
Huge industrial constructions are often<br />
spoken about, notably construction of huge<br />
industrial parks for automobile enterprises.<br />
The automobile industry relates to topic<br />
number one. Recently I met representatives<br />
with the Civil Engineering Union in Slovakia<br />
and I have learned that there are less and<br />
less applicants interested in studies of civil<br />
engineering and related specialisation at<br />
secondary vocational schools while there<br />
are more and more applicants registered<br />
for studies at secondary apprentice schools<br />
specialised in transport.<br />
Is there sufficient amount of flats in<br />
Slovakia at the present? Do we achieve<br />
average of the European Union?<br />
It‘s obvious that housing estate<br />
construction has been launched in Slovakia<br />
although not at full speed. But that‘s true that<br />
any developer will build up just particular<br />
amount of flats he is able to sell, so thus, he<br />
is motivated by the numeric limits. Despite<br />
this fact recent statistical data say that in<br />
Slovakia there was construction of much<br />
more apartments completed last year than<br />
in preceding year and there are still many<br />
housing estates under construction for the<br />
time being. With respect to statistics we are<br />
far from standards when being compared to<br />
other European Union countries. We do not<br />
comply with the EU standards related to flat<br />
surface, number of rooms, etc.<br />
Romany settlements are of<br />
socio-economic and country-wide<br />
dimensions. Slovakia is unable to solve<br />
out the Romany issue for many years.<br />
Statistical data related especially to<br />
eastern Slovakia are distorted due to<br />
the Romany settlements, so thus, there<br />
are anomalies reported saying that in a<br />
village of three hundred houses there are<br />
two thousand inhabitants who live there.<br />
In Romany settlement there are dwellings<br />
being not incorporated in statistical data as<br />
they do not exist on paper despite the fact<br />
that their inhabitants have been reported in<br />
the statistics.<br />
Another aspect relates to the fact that<br />
some of inhabitants have more than<br />
one flat available; notably in towns<br />
there is a great number of vacant<br />
apartments which are being rented<br />
even unofficially for money under the<br />
table.<br />
Well, it is another problematic viewpoint<br />
of statistics. The problem is that such<br />
apartments are occupied but in statistics they<br />
are not registered as rental flats. Statistical<br />
data just report communal apartments as<br />
rental ones, so thus, they are distorted data.<br />
Tens, hundreds of people live as tenants at<br />
someone in a flat, i.e., they signed a contract<br />
of the leased flat with the owner of a flat. The<br />
respective flats are owned and if they are<br />
rented, the renting is the very same as in a<br />
communal flat. Although such a communal<br />
flat belongs to a community and it is the<br />
community which may let it lease. All these<br />
so-called vacant apartments determined to<br />
be rented are not comprised in statistics and<br />
we all of us know perfectly well that there is<br />
a tremendous amount of such apartments<br />
designed for renting.<br />
Thus, if we are to define precisely what is<br />
it a rental flat we might get more favourable<br />
score in statistics. Such activities of some<br />
citizens should be better zoomed just from<br />
the viewpoint of tax obligations as many<br />
owners of flats do not report tenants in order<br />
not to pay tax levies from rental income.<br />
Moreover, the said enterprising distorts<br />
statistics concerning numbers of citizens in<br />
respective towns, villages and communities.<br />
Hundreds and thousands of people, notably<br />
young people report permanent address at<br />
their parents‘ place while they live and work<br />
in some other place in some other town.<br />
The paradox is that the State Fund<br />
of Housing Development subsidized<br />
solvent people being capable to pay for<br />
a flat construction in housing estate.<br />
Terms and conditions have changed<br />
for the time being; will the State Fund<br />
of Housing Development back up<br />
insolvent people being unable to pay<br />
for construction of own flat?<br />
Definitely yes. Terms and conditions are<br />
being determined by law. The State Fund of<br />
Housing Development has to follow strict<br />
standards; bribery is not being allowed,<br />
nobody may skip the turn in filing the<br />
application for support and everybody is<br />
sure that if they have the right for being<br />
allocated the support they will be surely<br />
granted it. That‘s for sure. Nowadays, all the<br />
applications are being registered according<br />
to date of submittance and it is impossible<br />
to favourize an application being delivered<br />
to the State Fund of Housing Development<br />
later, etc.<br />
I think that everybody who visits<br />
Slovakia and also local inhabitants<br />
travelling accross Slovakia can see a<br />
lot of construction sites in towns and<br />
villages which are changing their look.<br />
But the architecture is being spoiled<br />
frequently by a lack of urbanism<br />
and many times by an architect<br />
himself. Who should be responsible<br />
for urbanism of a country? Isn‘t the<br />
Ministry of Construction and Regional<br />
Development competent for it?<br />
The City of Bratislava did not have the<br />
position of chief architect appointed recently<br />
and I really do not know such a case when<br />
a town did not have the position of chief<br />
architect appointed in respective local<br />
administration. I was performing my job in<br />
self-governmental bodies of town of Prešov<br />
and the position of chief architect was an<br />
important position there. Moreover, town of<br />
Prešov is municipal cultural heritage, i.e., any<br />
construction is discussed and consulted by<br />
both architects and monument preservation<br />
experts. And they are rather ortodox in my<br />
opinion.<br />
Before any developer launches the<br />
starting excavation works he has to<br />
obtain building permit, i.e., to approach<br />
hundred of respective authorities,<br />
bodies and officers chasing the<br />
approvals, seals, stamps...<br />
This aspect is being solved by amendment<br />
to Building Act, significantly simplifying the<br />
building permit procedure. Many decisions<br />
which were subject to be handled by any<br />
developer turned to be subject to be handled<br />
by respective authorities between each<br />
other communicating, so thus, not so many<br />
decisions and approvals will be needed, but<br />
just the binding standpoints. In other words,<br />
building permit procedure is going to be<br />
simplified. The Bill will be considered on floor<br />
of Parliament this June. The amendment to<br />
Building Act and simplification of building<br />
permit procedure for constructions is our<br />
initiative and it is our wish to push the<br />
alteration to Building Law on Parliamentary<br />
session.<br />
Excerpt from an Interview with the<br />
Vice-Chair of Parliamentary Committee<br />
for Economy, Privatisation and<br />
Enterprising, Ľubomír Vážny<br />
The Parliamentary Committee for<br />
Economy, Privatisation and Enterprising<br />
covers a rather wide range of issues.<br />
Apart from others the Committee<br />
deals with construction and regional<br />
development. To what extent do you<br />
pay attention to these aspects on floor<br />
of Parliament?<br />
We patronize the three ministries:<br />
the Ministry of Transport, Post and<br />
Telecommunications, the Ministry of<br />
Economy and the Ministry of Construction<br />
and Regional Development. With respect to<br />
such a wide scope it is impossible to pay a<br />
deep attention to every issue as the practice<br />
would request it. We dealt with the issue<br />
of construction and regional development<br />
although I have to admit that both aspects<br />
are behind with expectations. There are huge<br />
gaps in executive power of the State in this<br />
field. Construction has been limited just to<br />
erection of apartments. In our opinion special<br />
attention has to be paid to allocation of an<br />
amount of seven billion Slovak crowns<br />
the Government has available as<br />
the matter is more to subsidize<br />
the banks than to allocate direct<br />
subsidies to construction. I keep<br />
73<br />
SUMMARY
SUMMARY<br />
on pointing out the twenty to fifty year old<br />
housing estate that is a time bomb which<br />
is subject to be discussed more frequently.<br />
The owners of flats and/or tenants of rental<br />
flats are helpless to deal with the issue and<br />
support of the State is of peanuts. I don’t<br />
exaggerate saying that in a few years the old<br />
housing estate will litterary bury us.<br />
It is generally known that there are<br />
rather huge differences between<br />
the regions. In what respect can<br />
you foresee to diminish them<br />
prospectively?<br />
The Slovak Republic belongs to the<br />
countries of vast regional differences.<br />
Neither the Government nor respective<br />
competent ministries pay sufficient<br />
attention to the issue accordingly. Slovakia<br />
may be treated as non-standard country<br />
with respect to it, and therefore, the<br />
Government has to adopt non-standard<br />
measures aimed at equalizing the<br />
differences. Otherwise, we may experience<br />
the same situation as in Dresden,<br />
Germany, where share of inhabitants got<br />
decreased by twenty-seven to thirty per<br />
cent. Such a depopulation for instance in<br />
Central or Eastern Slovakia could be rather<br />
dangerous.<br />
Although significant investors have<br />
brough and created vacancies they still<br />
did not solve out the issue related to small<br />
and medium businesses, being stressed by<br />
the Government and respective ministries,<br />
notably the Ministry of Economy. This<br />
aspect is being neglected and does not<br />
comprise such an activity within the objects’<br />
clause as it should have. In other words, in<br />
Slovakia there are small and medium-sized<br />
businessmen completely erased and any<br />
authority does not give a damn about<br />
this phenomenon. It will be a tough job<br />
to revive the issue applying non-standard<br />
measures to be taken but as a matter of<br />
fact the Government really does not think<br />
of treating the hot issue. There has to be an<br />
action plan adopted urgently with the aim<br />
to back up small and medium businessmen<br />
and to involve them into business arena.<br />
Economic analysis of European countries<br />
say that twenty per cent is represented by<br />
huge investors and eighty per cent relates<br />
to small and medium businessmen. In the<br />
Slovak Republic the ratio between the said<br />
businessmen is on the contrary reverse<br />
what can reflect a sorrowful phenomenon<br />
in Slovakia’s development.<br />
Speaking about regional diversity, the<br />
worst situation can be found in eastern<br />
Slovakia. Where can you see the main<br />
reasons of this phenomenon?<br />
It is a combination of problems. Partially,<br />
infrastructure is one of the problems. I<br />
gained valuable experience in person with<br />
potential investors in Central Slovakia’s<br />
region I come from by the way, and they<br />
were often dissatisfied how to build up<br />
their centres there situated close to roads<br />
of heavy traffic. Therefore, in the said<br />
regions there should be small and medium<br />
businessmen more supported who could<br />
handle both infrastructure and transport<br />
to the small and medium extent.<br />
But the procedure does not proceed as it<br />
should due to the fact that the Government<br />
still neglect and ignore regional diversity,<br />
hiding hot problems under fictitious<br />
statistical data about unemployment<br />
produced by the minister of labour, social<br />
affairs and family, Ľudovít Kaník, and the<br />
Statistical Office of the Slovak Republic.<br />
Another hot problem relates to insolvency<br />
O B J E D N Á V K A<br />
na predplatné časopisu euroREPORT na rok 2005<br />
Záväzne si objednávame predplatné časopisu euroREPORT<br />
pre rok 2005 od čísla 1 - 12/2005 v cene 815 Sk vrátane poštovného<br />
Meno a priezvisko (firma):<br />
IČO/IČ DPH:<br />
Adresa:<br />
tel./fax:<br />
Adresa na zasielanie časopisu:<br />
pečiatka a podpis<br />
of regions. There have to be brought<br />
significant investors who would back up<br />
small and medium businessmen in order<br />
that the current state would get changed<br />
as close to standard capitalization of<br />
the region as possible, while creating<br />
and providing the openings. I am afraid<br />
that services are favourized in regions to<br />
detriment of manufacture.<br />
The third problem is immense of all: taxes<br />
as taxation of entities existing in Slovakia,<br />
is being implemented in Bratislava where<br />
there is profit remaining as a matter of fact<br />
to detriment of regions reporting no profit.<br />
Transport is significant part of<br />
development of regions. The<br />
Government cancelled numerous<br />
regional routes some time ago, some<br />
heads of district administrations<br />
were even considering to cancel<br />
connections overlapping the territory<br />
of other territorial unit. Finally, things<br />
were put back as they used to be as<br />
it would have a negative impact on<br />
life in regions. How do you assess the<br />
current situation?<br />
I classify it as unchanged as the<br />
Government does not give a damn about<br />
it further. I really treat it funny when the<br />
Government cancelled regional routes and<br />
in four months the Cabinet re-introduced<br />
them again. It is a conceptless solution of<br />
the Ministry of Transport, Communication<br />
and the Telecommunications and the<br />
Railways of the Slovak Republic. The State<br />
has made the higher territorial units<br />
responsible for bus transport and it seems<br />
that this year it is going to do the same<br />
with railway transport saying that they<br />
are better landlords who will manage it<br />
better.<br />
V prípade, že ste predplatiteľom žiadame o potvrdenie objednávky na rok 2005.<br />
V prípade, že naďalej nemáte záujem odoberať časopis, oznámte nám túto skutočnosť<br />
písomne alebo telefonicky na tel./fax: 02/544 34 107, tel.: 02/546 40 687-9<br />
Adresa na zasielanie písomných objednávok:<br />
AKTUAL PRESS s.r.o., Panská 9, 811 01 Bratislava<br />
Objednávky na predplatné prijíma každá pošta a doručovateľ Slovenskej pošty. Objednávky do zahraničia vybavuje Slovenská pošta, a.s.,<br />
Stredisko predplatného tlače, Námestie slobody 27, 810 05 Bratislava 15, e-mail: zahranična.tlac@slposta.sk
������������� ������������������<br />
�����������������������<br />
��������������������������������<br />
��������������������������������������������<br />
����������� ��������������������������������������������������<br />
���������<br />
������������������ ������� �<br />
��������������� �������� �<br />
���������� ������� �<br />
����������� ������� �<br />
����������������������������������������<br />
�������������� ����������<br />
�������������<br />
������������������ �������� �<br />
��������������� �������� �<br />
���������� �������� �<br />
����������� ������� �<br />
����������������������������������������<br />
�������������� �����������<br />
���������������������� �������������������������<br />
��������������������� ����������������������������<br />
���������������<br />
����������<br />
����������<br />
���������������<br />
� ������������������������������<br />
� ������������������������������<br />
��������������������������������<br />
����������������� ��������������� ������������������ ��������������������<br />
��������������������������������������������������������������