96<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>digmo za to razsežnost Pupilije treba iskati v Huizingovem prispevku skonca tridesetih let, v knjigi Homo ludens. 2 V tem pogledu namreč lahkogovorimo o tem, da je Pupilija na oder prinesla igro, ki je presegala alinaddoločala gledališko igro kot kultura , ki igro integrira skorajda v območjupomena nekakšnega prvobitnega nagona ali natančneje povedano:projekcije prvobitnosti nagona, za katerega vemo, da je že kulturnoposredovan. Igra se nam tako (tudi) v Pupiliji prikaže kot preboj nesimbolizabilnihelementov, namreč iracionalnega v realnem, ki razmaknejomentalne opornike v konstrukciji kulture in civilizacije. V danem trenutkuPupilijinega nastopa se je civilizacija, ki je že takrat prestopila vidnein nevidne bariere berlinskega zidu ter ideoloških sistemov, ponudilas porabniškim modelom družbe. Zato je danes mogoče govoriti o Pupilijiv podobnih terminih kot v tistih, ki prežemajo postmoderne diskurzeo performansih, instalacijah, intervencijah in rekonstrukcijah vdevetdesetih letih ter v prvih letih 21. stoletja, ko se, nemara tako kot nazačetku 20. stoletja (Bergson!), malo bolj sprašujemo o spominu, o arhivih,o »umetnijah« (artifices). Kar sta l. 2006 zapisali Bojana Kunst inPetra Pogorevc v zborniku o Sodobni scenski umetnosti , bi prav lahko bilozapisano tudi v kakem zapisu, ki bi govoril o Pupiliji v času, ko so jo izvirnouprizarjali:Sodobnost je namreč politična kategorija in ne kategorija časa. Temporalnostse tu navezuje na demokratizacijo izraznih sredstev in razširitev gledališkegadogodka , ki temeljno preoblikuje tudi sam pojem občinstva, materialnostgledališke prakse (neločljivost rezultata od procesa dela) in ne nazadnjetudi razumevanje umetnosti same. Gre torej za materialno prakso povezovanjaheterogenih dejanj z različnimi rezultati in artikulacijami, ki pavse neposredno posegajo v prakticiranje in mišljenje sodobne <strong>realnosti</strong> . 3Toda takrat, ko so Pupilijo izvirno uprizarjali, so ti termini šele nastajaliali drugače: kolikor so bili navzoči v nekaterih prispevkih kritičneteorije in zgodnjega strukturalizma (v vedah kot so bile zlasti komparativnaknjiževnost, psihoanaliza in kajpak semiotika), jih še ni zajel vrtinecoznačevalnega refleksivnega družbenega spreminjanja, v kateremje bil pojem kulture odločilno na novo definiran. K tej trditvi in zgornjemucitatu lahko za pričo prikličemo še izrecno transparentno izjavo,2 »Igra je starejša kot kultura ,« pravi Huizinga na začetku svoje knjige, kajti slednja »vedno predpostavljačloveško družbo in živali niso čakale na človeka, da bi jih naučil igranja. Lahko celo mirnosklepamo, da človeška civilizacija ni pridala nobene bistvene oblike k splošni ideji igre. Živali se igrajoprav tako kot ljudje.« Huizinga, Johan. Homo ludens, London: Beacon Press, Routledge & KeganPaul, 1955 [1938], 4.3 Kunst, Bojana, Pogorevc Petra (ur). Sodobne scenske umetnosti , Ljubljana: Maska, 2006, 11.
Družbeno gibanje gledališča Pupilije Ferkeverkkakršne je bil pač zmožen tak popolni in zgledni poštenjak med filozofikot je bil Richard Rorty :Pred nekaj desetletji se je termin »kultura « le redko pojavljal v političnihrazpravljanjih. V tistih časih so ameriški levičarji raje govorili o potrebi popreseganju predsodkov proti stigmatiziranim skupinam kot pa o potrebi popripoznavanju kultur teh skupin. Osrednja levičarska ideja tega časa je bilato, da smo vsi udeleženi v skupni človeškosti, in da nas ta skupnost usposabljaza to, da smo državljani istih nacij, da se poročimo z brati in sestramidrug drugih itd. 4Rorty je to zapisal v akademski diskusiji, ki se je nanašala na problematikokonceptov tako imenovane »politike pripoznavanja« (recognition).Ta politika, utemeljena v družbeni raznolikosti, ki jo je mogočeopisati kot kulturno pluralnost, razvidno izvira iz časa sprememb všestdesetih letih 20. stoletja, ko je retoriko eksploatiranega proletariatain razrednega boja začel zamenjevati kritični diskurz izključevanihmanjšin, med katere so vštevali rasne skupine, različne po spolni usmerjenosti,imigrantske kulture , (mladinska) subkulturna gibanja, feminističneskupine, itd. Pupilija je bila udeležena v tem spreminjevalnem vrtincukot ena tistih praks, ki se je v nekaterih vznesenih trenutkih v tistihletih zdela kot predhodnica posploševanja epistemoloških prodorovin v njih utemeljenih inovacij. Tovrstne prakse naj bi učinkovale kotpospešek emancipatorični teoriji. Pupilija se je takim teorijam ponudilaza več kot samo ilustrativni primer, ki pa ga le-te doslej še niso dovoljizkoristile. Pomenila je inherentno »demokratizacijo gledaliških izraznihsredstev« kot bi nemara rekli skupaj z zgoraj navedenima avtoricama.Slednjič vse to pomeni, da je o Pupilijinem gledališču mogoče smiselnogovoriti predvsem, če upoštevamo kontekst množične kulture innjene »multitudne« učinke na sam temeljni pojem kulture, ki je v šestdesetihin zlasti sedemdesetih letih postala objekt dojemanja, usmerjenegaz Benjaminovo teorijo o umetniškem delu v času vsenavzočne tehničnereprodukcije .Na drugi strani je estetske učinke Pupilije verjetno treba dešifriratina ozadju širšega zgodovinskega pojma avantgarde, ki pulzira skozicelo obdobje modernizma vsaj od Rimbauda do nedoločljivega začetkapostmodernizma, ko se je izkazalo, da so avantgarde v seštevku svojedelo opravile bolj temeljito kot so si skozi svoje vsakokratne neuspehesploh predstavljale. Z ugotovitvami Kunstove in Pogorevčeve nadaljelahko povežemo Badioujevo trditev, da »umetnik avantgarde /…/ si-4 Rorty , Richard. Is »Cultural Recognition« a Useful Notion for Leftist Politics?, v: Olson, K. (ur.)Adding Insult to Injury / Nancy Fraser Debates Her Critics. London: Verso, 2008, 69–81, 70.97
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9:
8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17:
16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19:
18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21:
20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23:
22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25:
24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28:
Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30:
Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32:
Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34:
Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36:
Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37:
Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41:
40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43:
42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45:
44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47: 46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49: 48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59: 58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63: 62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101: 100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109: 108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111: 110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113: 112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115: 114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117: 116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119: 118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121: 120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123: 122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125: 124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127: 126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130: Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131: LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135: 134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136: 136Umetnost v realnostiRecki, Birgi