64<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>se je vzpostavil. Diskontinuirana in natrgana narativna linija opredeljujeformo, ki uokviri tak prostor, ki pa ne bi bil razpoznaven brez indeksovkonkretne razpoznavnosti. Za to konkretnost poskrbijo prizorišča mestaLjubljana, ki se v tem filmu nemara prvič umesti v koordinate urbanostiv takratnem modernistčnem pomenu besede.Refleksivnost v postmoderni urbanostiČe so nakazani vzorci intelektualnega profila industrijske urbanostioznačeni s podobo in prispodobo fl a n e u r j a , pa se v postindustrijskemmestu sestava atributov intelektualnosti transformira, na kar je meddrugimi, recimo z bolj materialnimi faktorji, vplivala »rast« refleksivnosti,ki jo sistemi urbanosti vključujejo v samo možnost svojega delovanja.»Refleksivnost je prvorojenka razsvetljencev. Toda njena ekspanzijaje predvsem povezana tako s pomnoževanjem velikega števila kulturnihindustrij in različnih družbenih organizacij kot z zakonito rastjo kulturneravni kot posledice množičnosti šolanja. Ta ekspanzija pa ima dvojniobraz«. 13 Dvojni obraz kaže na eni strani optimistični in pesimističniizraz na drugi strani. Martuccelli vidi optimistično inačico pri Giddensu, pesimistično pri Foucaultu . Po optimistični, torej Giddensovi inačicirefleksivnosti, ki je utemeljena v pozitivni koncepciji znanosti, preko katereje mogoč dostop do univerzalnosti v kontekstu racionalne kulture ,se, poenostavljeno povedano, uresničuje individualna svoboda. Foucaultova»pesimistična« koncepcija temelji na njegovem videnju vloge oblastipri proizvodnji subjekta, pri čemer seveda znanosti ne igrajo tako pozitivnevloge kot pri Giddensu. Gotovo se v tej nakazani dilemi v zvezirefleksivnostjo odpira široka paleta različnih konceptov, uvidov in presoj,toda nas tu zanima predvsem to, o čemer v osnovi ni dvoma, da kakorkoliže opredeljeno refleksivnost kaže prišteti k urbanemu intelektualnemuhabitusu .Če intelektualni habitus industrijske kulture , kakor smo ga ilustrativnoskušali nakazati tudi s sklicevanjem na dva reprezentativna primerafilmov, zajema komponenti spontanosti in osvobojenosti, ki ju ponazarjafigura pohajkovalca – ta pa se po Benjaminu ne zaveda, da je v položajublaga – se zdaj moramo vprašati, kaj se pravzaprav zgodi z intelektualnimhabitusom v spremenjenem mestu. Ni dvoma, da se v času podrugi svetovni vojni na ekonomsko, sociološko in kulturološko ugotovljivihravneh značaj urbanosti bistveno spreminja glede na podedovanozgodovinsko industrijsko urbanost. Na splošno so podlaga transfor-13 Martuccelli , Danilo. Grammaires de l’individu. Paris: Gallimard, 2002, 511.
Intelektualni habitus v mestumacij urbanosti, ki imajo strukturne učinke na ravni habitusov mestnihprebivalcev, različne migracije, pri čemer zlasti premiki iz centrov velemestv periferijo in nekateri tudi nasprotni tokovi niso enostavno razložljivisamo z ekonomskimi vidiki. Stephen Lawton v zvezi s tem omenja»ljubezensko-sovražno« (love-hate) razmerje predmestnih prebivalcevz mestnim središčem, ki je »priljubljeno kot mesto dela ali igre, a osovraženokot mesto prebivanja«. 14 Migracijski tokovi iz periferije v mestaniso samo lokalni. V globalnem kontekstu pravzaprav lociranost periferijein mesta ni več vezana na »nacionalno« ali kulturno homogenein, kot bi nemara rekli z nacionalisti in rasisti, »kompatibilne« prostore.To velikansko problematiko tu samo mimogrede omenjamo, jasno pa je,da se ne menjajo samo podobe mest, načini življenja v njih, ampak nastajajopovsem novi profili urbanosti, o čemer je več kot dovolj literature inštudij. Ti profili se seveda med seboj razlikujejo predvsem glede na zgodovino,kulturo in prostore, v katerih se tvorijo urbane koncentracije.V tem kontekstu se torej spreminja tudi intelektualni habitus v mestu.Gotovo je, da se tako v industrijskih mestih 19. stoletja kot v tehniziranihmetropolah 21. stoletja, intelektualni habitus povezuje z vrstopoklicev, čeprav spričo množične kulture učinkuje na formiranje individualnihdrž, odnosov, razmerij in delovanj preko vrste različnih distinkcijmed urbanimi ljudmi. V filmu Manhattan (1979) Woodyja Allena senam skozi filmsko pripoved o judovskih intelektualcih New Yorka, prikažeprofiliranost intelektualne eksistence, ki je ujeta v sheme množičnekulture . Pri tem – kakor sem ugotovil v članku o tem filmu že takrat, koso ga pri nas predvajali 15 – gre za svojevrsten paradoks intelektualne eksistence,ki se reproducira v vrsti aktov v notranjih razmerjih v intelektualnidružbeni skupini. Daleč od podobe spontanih »pohajkovalcev« izčasov industrijske urbanosti so Allenovi umetniki, medijski delavci, kritiki,univerzitetni učitelji ipd. ujeti v frustrirajočo kompulzivno delavnost.Le-ta sestoji iz takšnih početij kot so enkrat dramatizacija romana,drugič »romanifikacija« drame ali filma ali tretjič polemike med kritiki.Namesto na prvi pogled nezaposlenega pohajkovalca, zdaj intelektualnihabitus v mestu označuje frustrirani deloholik. V širšem krogu tahabitus zadeva množico, recimo temu tako, intelektualnega proletaria-14 Lawton , Stephen, B. Urban Economics and Financial Factors Affecting Education. V: Hunter, R.C., Brown, F. (ur.) Challenges of Urban Education and Efficacy of School Reform. Amsterdam, Boston,London: Elsevier Science, 2003, 101–120, 117–118.15 Štrajn, <strong>Darko</strong>. Allenov paradoks , v: Problemi Razprave 1981, let. 19, 1981, št. 6–8, 286–288. Ta članek,na katerega me je napotil spomin, spodbujen z razmislekom o urbanosti , je reproduciran in nebistvenoposodobljen v naslednjem poglavju. Pri tem je igralo vlogo tudi to, da je z manjšimi težavamibesedilo bilo mogoče prekopirati iz digitaliziranega arhiva na: www.dlib.si.65
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9:
8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17: 16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19: 18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21: 20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23: 22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25: 24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28: Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30: Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32: Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34: Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36: Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37: Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41: 40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43: 42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45: 44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47: 46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49: 48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59: 58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63: 62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97: 96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101: 100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109: 108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111: 110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113: 112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115:
114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117:
116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119:
118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121:
120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123:
122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125:
124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127:
126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130:
Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131:
LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135:
134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136:
136Umetnost v realnostiRecki, Birgi