62<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>avtor ni imel dovolj časa in drugih primernih pogojev za zaokroženjeali dokončanje svojega pisanja, pojasnil izhodišča za razumevanje kulture, kakršno proizvaja industrijski kontekst. Hkrati bi Benjaminu težkopripisali, da urbanost kakorkoli idealizira ali pa, da jo, spričo jemanjaBaudelairove poezije kot slovarja čitanja mesta (city reading), cenzurirav nekaterih njenih ne ravno estetskih vidikih. Ravno nasprotno: izhajajočiz Benjamina se že izhodiščno strinjamo o inherentni relaciji urbanostiin intelektualnega habitusa vsaj od začetkov dobe, ki jo označujetermin modernizma, ki se deloma lahko ujema s sociološko opredelitvijoindustrijske družbe. Zakaj sta urbanost in intelektualnost zelo povezanivse od začetkov refleksivnosti kot dejavnika v skupnosti, ki samosebe pomenljivo poimenuje »človeška«? Refleksivnost ni kar tako nekikoncept, saj označuje ekspanzijo industrijskega sveta, družbene organizacije,ki posameznika izvzema iz tradicije, med drugim tudi tako, da gaizobražuje in ga »kultivira«. Gotovo je v Benjaminovem diskurzu vsebovanonekaj, kar ga je naredilo za predmet velikega zanimanja šele dolgopo tem, ko je bil zapisan in skoraj 30 let po avtorjevi prezgodnji smrti.Ta »nekaj« pa je ravno predmetu refleksije zelo približani refleksivnimoment, v katerem je intelektualnost vidna kot dejavnik samega pojmaprostora v mestu. Seveda je že pri Benjaminu jasno, da gre glede intelektualnegahabitusa – ne glede na to, da o njem v njegovem času nisogovorili s tem izrazom – za vzajemno razmerje, iz katerega vznikne individua,ki jo najdemo na mestu, kjer bi si želeli misliti subjekta. Benjaminje seveda zaslutil, da se nam ta želja ne more izpolniti. Skrajnejšo inačicote subjektivnosti Benjamin najde v podobi fl â n e u r j a , pohajkovalca, ki jev »množici prepuščen usodi«. 10Illusio kot način »biti v svetu«V filmski zgodovini bi težko našli estetsko popolnejši odsev tega,kar skušamo povedati in deloma interpretirati skupaj z Benjaminom ,kot v Truffautovemu film Jules in Jim (1962) z nepozabno Jeanne Moreauv vlogi Catherine – femme fatale v ljubezenskem trikotniku. OskarWerner in Henri Serre pa sta odigrala vlogi prijateljev, ki ju deli nacionalnostin paradoksno združuje ljubezen do iste ženske. Film je pravzapravpogled z vrhunca modernizma na čas pred in po prvi svetovni vojni.Že sam roman Henrija-Pierra Rochéja je posebnost v zgodovini in v moderniliterarni zgodovini. Ob izidu tega prvega od dveh avtobiografskomotiviranih romanov je bil avtor star 74 let, sicer pa je bil v mlajših letihnovinar in vidna figura v dadaističnem gibanju. Že literarna predlo-10 Benjamin , Walter. Izbrani spisi. Ljubljana: Studia humanitatis, 1998, 199.
Intelektualni habitus v mestuga filma so torej nekakšni nadomestni memoarji posameznika precej blizupodobi Baudelairjevskega pohajkovalca s še poudarjenim intelektualnimpredznakom. Naj bo kakorkoli že, Truffautov film vizualizira podobomesta – jasno da Pariza –, ki s svojimi caféji, ulicami, mostovi, stanovanji,gledališči kontinuirano strukturira gibanje posameznikov ponjem in jim nudi nenehno stimulacijo za domišljijo, užitke in ne nazadnjeza zavzemanje in opredeljevanje stališč. Tu nas toliko ne zanima tematikaženske, ki jo akterja najdeta, ker iščeta utelešenje antične skulpture,pravzaprav obliko ustnic z antične skulpture in kajpak je v velikemmestu vedno mogoče najti, kar iščeš, pa naj se navezuje na mit, na spominali na prihodnost. Tu se vračamo k Bourdieuju in njegovim Méditations,nadaljujoč temo prostora v mestu, »fizičnega prostora kot družbenegaprostora«. To je prostor za »illusio, ki je način biti v svetu«. 11 Gledena roman in film, se v prvi polovici filma dogaja vse tako kot opisujenaslednji Bourdieujev stavek: »Illusio, ki konstituira polje kot prostorigre, je tisto, kar povzroča to, da misli in dejanja zadeva in modificira zunajvsakršnega fizičnega stika in tudi zunaj vsake simbolične interakcije,še posebej v relaciji in z relacijo razumevanja«. 12Urbanost je še zlasti v filmski prezentaciji Julesa in Jima upodobljenaprav kot na pol komediografska vizualizacija spontanosti tega »biti vsvetu«, kar je torej enako kot biti v mestu. Na tej ravni nam film sugeriraintelektualnost kot učinek igre, ki jo družbeni prostor uokvirja, spodbujain sooblikuje. Oba akterja, ki se jima še v »fazi frivolnosti« pridružiženska udeleženka trikotnika, se bližata podobi fl a n e u r j a , kakor ga opisujeBenjamin . Nadaljnje dogajanje filma, prekinitev stikov med prijateljemapredvsem zaradi njune udeležbe na različnih straneh v spopaduprve svetovne vojne, nakaže nedovršenost sveta urbanosti , vdor učinkovzgodovine, iracionalnega nacionalizma, te čudne mentalne pošasti, ki seporodi iz prebujanja ruralnosti v urbanem kontekstu. V urbanost industrijskegasveta je vpisana destruktivna koda, ki se nanaša prav na tistointelektualnost, ki jo proizvaja urbani habitus . Iluzije prostora svobodese ne izognejo relacijsko označeni determiniranosti <strong>realnosti</strong> družbenegaprostora. Nekaj podobnega bi lahko razbrali recimo v Plesu v dežjuBoštjana Hladnika , ki je po svoji formi povsem istodoben z modernističnimfilmom takratnega Zahoda in še zlasti z novim valom, ki mu prištevamotudi pravkar obravnavani film Françoisa Truffauta . Hladnikovfilm sicer daje nekaj manj poudarka polju igre, a vendarle dovolj, da nakažepojem razbitega subjekta, ki se izgubi v istem prostoru, v katerem11 Bourdieu , Pierre. Méditations pascaliennes. Pariz: Seuil, 1997, 162.12 Ibid., 163.63
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9:
8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17: 16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19: 18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21: 20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23: 22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25: 24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28: Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30: Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32: Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34: Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36: Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37: Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41: 40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43: 42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45: 44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47: 46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49: 48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59: 58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97: 96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101: 100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109: 108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111: 110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113:
112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115:
114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117:
116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119:
118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121:
120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123:
122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125:
124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127:
126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130:
Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131:
LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135:
134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136:
136Umetnost v realnostiRecki, Birgi