58<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>ljij razlikuje ne samo po neposredno vidnih zunanjih lastnostih, kakršneso velikost naselij, poglavitne dejavnosti, ki v teh naseljih potekajoipd., ampak tudi po tem kako te razlike dojemajo na obeh straneh razlikovanosti.Ta dojemanja, videnja, percepcije , ki vstopajo v vsakdanjogovorico, imajo učinke: tako so, denimo, različne idealizacije vaške idileali »bližine naravi« nekakšna operativna ideologija sodobnega trendaprehajanja urbanih prebivalcev v prenovljene hiše v vaseh, v katere papo navadi prinesejo naprave, ki jih obkrožajo v urbanem okolju. Sevedavemo, da se dogaja še močnejše in »usodnejše« nasprotno prehajanje,namreč iz ruralnega v urbano, pri čemer gre tako za označevalce ruralnostiv arhitekturnih (v eksterierju in še bolj v interierju) kot v mentalnihshemah. Kajpak so praviloma to sheme, ki jih proizvede prav samta prenos in so, prej kot karkoli »avtentično« ruralnega, predvsem nekajvulgarizirano urbanega. Kot take se te sheme vpisujejo tudi v intelektualnedrže, ki podpirajo kulturno in politično konservativne usmeritvev ustanovah izobraževanja, kulture in seveda predvsem političnegasistema.Razumevanje urbanega intelektualnega habitusa se neizogibno lahkoizreče samo refleksivno, nujno je ujeto v koordinate spomina v razmerjus historičnim dispozitivom in je, če naj ne povemo takoj vsega naenkrat,po Martucellju 2 izrekljivo v gramatikah posameznika. Vse to sekaže v Benjaminovih poskusih premisleka urbanega tako v za silo urejenimaesejema o Baudelairu kot tudi v zbrkljanih in verjetno za vedno semiotičnoodprtih Pasažah. Če to gledišče razvijemo, se nam lahko odprerazumevanje intelektualnega habitusa, vidnega tudi skozi objektive kamerFrancoisa Truffauta , Woodyja Allena in Boštjana Hladnika .Bourdieujev pojem habitusaČe naj torej govorimo o intelektualnem habitusu , se najprej lotimoprecej zahtevne naloge prikazati pojem habitusa. Kolikor gre za habituskot teoretski pojem, je jasno, da govorimo o pojmu, ki ga je razvil PierreBourdieu , kar je danes znano in nepreštevnokrat ponovljeno v humanističnihin družboslovnih konverzacijah, v člankih, v poljudnih zapisihin seveda tudi v takih virih informacij, kakršna je Wikipedia. Razmeromaširoko ukvarjanje s tem pojmom bodisi v neposrednih interpretacijahBourdieuja bodisi v aplikacijah njegovih pojmov na različnih področjih,kaže na produktivnost Bourdieujevih izvirnih formulacij tegapojma. O definicijah habitusa pri Bourdieuju namreč ni mogoče govo-2 Martuccelli , Danilo. Grammaires de l’individu. Pariz: Gallimard. 2002.
Intelektualni habitus v mesturiti drugače kot v množini, kajti Bourdieu habitus znova in znova opredeljuje,povezuje z različnimi konteksti, ga spreminja in razvija, povezujes pojmi družbenega polja, socialnega in kulturnega kapitala, dejavnika(agensa) itd. Čeprav natančnejši pogled pokaže, da je njegovo delo,ki se lahko komu zdi tudi kot vedno vnovično definiranje tega pojma,pravzaprav izogibanje definiciji, ki bi bila kakorkoli simplistična in instrumentalnouporabna. Neredko smo sicer priča poskusom nekakšnihuporab pojma habitusa, ki se opirajo na katero od »fiksiranih« definicijin pri teh poskusih se pokaže, da taka definicija postane neuporabna.Formulacija, ki jo je Bourdieu oblikoval v Distinction opozarja na njegovovpetost v tokove strukturalizma, pri tem pa je treba poudariti, da jenemara največji pomen strukturalizma treba videti v njegovi epistemološkiinovaciji, brez katere ni mogoče misliti cele vrste teoretskih odkritij.»Strukturirajoča struktura, ki organizira prakse in percepcije praks,habitus, je tudi strukturirana struktura: načelo delitve v logične razrede,ki organizira percepcijo družbenega sveta je sâmo proizvod inkoroporacijedelitve na družbene razrede«. 3 Če namreč to opredelitev beremo vluči tega, kar smo zapisali tik preden smo jo navedli, potem lahko drugačnoin na videz nasprotno opredelitev iz poznejšega dela Praktični čutrazumemo kot nadaljevanje teoretske razdelave pojma v njegovi neizbežnimnogoznačnosti.Habitus kot pridobljeni sistem generativnih shem omogoča svobodno proizvajanjevseh misli, zaznavanj in vseh dejanj, vpisanih v meje, lastne določenimokoliščinam tega proizvajanja – a samo tem. Struktura, katere proizvodje habitus , z njegovo pomočjo upravlja prakso, vendar ne po poteh mehanskegadeterminizma, ampak znotraj omejitev in meja, prvotno pripisanihnjenim iznajdbam. To neskončno, vendar strogo omejeno sposobnostgeneriranja – habitus – je težko misliti samo tako dolgo, dokler ostajamo zaprtiv navadnih alternativah (ki jih namerava koncept habitusa preseči) determinizmain svobode, pogojenosti in ustvarjalnosti, zavesti in nezavednegaali posameznika in družbe. 4Čeprav se je treba varovati pred prehitro metonimično ali metaforičnorabo pojma habitus , bi si iz tega citata morda smeli dovoliti mislitirazlične habituse, torej tudi kar se da problematično razliko med ruralnimin urbanim . Ne da bi postavljali drugo pred ali nad prvo, je jasno, dahabitus v različnih okoljih pomeni različne generativne sheme in različnoprodukcijo objektivacij vanje ujetih dejavnikov, akterjev in subjektov.3 Bourdieu , Pierre. La Distinction / Critique sociale du jugement. Pariz: Édition de minuit, 1979, 191.4 Bourdieu , Pierre. Praktični čut. Ljubljana: Studia humanitatis, 2002, 94.59
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9: 8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17: 16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19: 18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21: 20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23: 22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25: 24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28: Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30: Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32: Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34: Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36: Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37: Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41: 40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43: 42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45: 44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47: 46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49: 48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63: 62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97: 96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101: 100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109:
108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111:
110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113:
112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115:
114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117:
116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119:
118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121:
120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123:
122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125:
124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127:
126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130:
Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131:
LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135:
134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136:
136Umetnost v realnostiRecki, Birgi