22<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>knadno. Skratka – zdi se, da avre kot takšne ni bilo mogoče zaznati, doklerni izginila (oz. začela izginjati), dokler je torej ni destruirala tehničnareprodukcija. Če potemtakem lahko rečemo, da je Benjamin formuliralpojem avre kot diferencirajoči termin, to trditev lahko verificiramoglede na to, da je Benjamin na osnovi tega termina razmejil celotno teoretskopolje množične kulture , ki ga zarisuje njegov tekst. Tako je s pomočjopojma avre določil naravo ideologije , organizirane okoli praznineizgube, ki jo termin označuje:Ko je namreč umetnost z nastankom prvega resnično revolucionar nega (vslovenskem prevodu pridevnik ‚revolucionarnega‘ manjka, op. D. Š.) reprodukcijskegasredstva – fotografije – (sočasno s pojavom socializ ma ) začutilapribliževanje krize, ki je v naslednjih sto letih postala očitna, se je odzvalas teorijo l‘art pour l‘art, ki je ‚teologija‘ umetnosti. Od tod je pravzaprav izšlanegativna ‚teologija‘ v obliki ideje o ‚čisti‘ umetnosti, ki ne odklanja samo slehernedružbene funkcije, marveč tudi vsakršno določenost s stvarmi, ki jihopazuje (v pesništvu je do tega prvi prišel Mallarmé ). 9Ne glede na estetsko produktivnost gibanja l‘art pour l‘art (ki ga Benjaminsicer ne zanemarja, čeprav izdelke te struje bere simp tomalno),pa je ta Benjaminova ugotovitev še vedno zanimiva in ponuja izhodiščeza določitev ideološkega značaja mnogih zvrsti apologije »popolneavtonomije« umetnosti . Vendar pa je od tega stališča še pomembnejšaBenjaminova povezava avre z vključenostjo umetnine v kult, ališe drugače, s funkcijo kulta v ritualu: »/.../ tehnična reprodukcija umetninoprvič v zgodovini odrešuje njenega parazitskega prebivanja v ritualu.Reproduci rana umetnina postaja čedalje bolj reprodukcija umetnine,ki je tudi namenjena reproduciranju.«. 10 Pri tem se to stališče še posebejizostri glede na novi umetniški medij, pri katerem reprodukcija nizunanji pogoj njegovega množičnega razširjanja, ampak je reproduciranjepravzaprav tehni ka njegove produkcije. Gre za film . Če pomislimo šena to, ali se smisel te Benjaminove določitve kaj spremeni z nadaljnjimtehničnim napredkom na področju vizualnih medijev, lahko rečemo, dase v principu nič ne spremeni (denimo pri televiziji, pri kateri se gledena kino seveda spremeni tehnologija »reproduci ranja« in distribuiranjaslike in zvoka v množičnih razsežnostih), vendar pa se okrepi poudarek,ki ga lahko razbere mo iz tega Benjaminovega sklepa: »Fotografskiposnetek nam daje množico fotografij ; vprašanje o pristni fotografijije brez pomena. V trenutku, ko v umetniški produkciji odpove merilo pri-9 Benjamin , Walter: Izbrani spisi. Ljubljana: Studia Humanitatis, 1998, 154–155.10 Ibid., 155.
Estetski epistemološki prelom in množična kulturastnosti, pa se spremeni tudi celotna funkcija umetnosti. Namesto iz ritualaizhaja njena funkcija odslej iz prakse: namreč iz politike«. 11 Čeprav se Benjaminv obravnavanem tekstu eksplicitno ne ukvarja s spoznavno teorijo,pa je očitno, da je le-ta v ozadju njegove obravnave percepcije v množičnikulturi .Množična percepcijaZa boljše razumevanje Benjaminove določitve množične percepcijev dobi tehnične repro dukcije, bomo uporabili vprašanje, ki ga postavljaLeninu G. A. Paul: »Ravno tako kot Lenin sprašuje: Kako ljudjevidijo stvari zunaj njih, lahko mi vprašamo: kako ljudje vidijo stvari izpodmor nic?« 12 G. A. Paulovo vprašanje, ki kritično meri na LeninovegaIvana, ki sta mu objektivnost in od človeka neodvisni obstoj zunanjereal nosti razvidnejša kot Berkeleyu , Kantu , Fichteju in predstavnikomempiriokriticizma, v našem kontekstu ne zadeva toliko problemaobjektivnosti spoznanja v znanosti, ampak ima smisel glede na relacijomnožic in <strong>realnosti</strong>, ki se jim, namreč množicam, prikazuje z aparaturomnožične reprodukcije. Benjaminovo izhodišče, ki pri pelje do vprašanjaaparature za posredovanje zaznavanja <strong>realnosti</strong>, je seveda historičnomaterialistično. »V velikih zgodovinskih obdobjih se s celotnim načinomčlovekove ga kolektivnega bivanja spreminja tudi način njegovega čutnegazaznavanja. Način, kako je človekovo čutno zaznavanje organizira no –medij, v katerem se uresničuje – pa ni le naravno, marveč tudi zgodovinskodoločen.« 13Benjaminova velika pozornost prav na razmerje, ki ga v filmu ponazarjaodnos aparature in snemanega objekta (temu pa neizbežno sledinadaljnji proizvodni proces), nikakor ni samo izraz njegovega navdušenjanad samo tehniko. V skladu z navedenim historično-materialističnimizhodiščem je gotovo tudi teoretski interes za določitev učinka, kiga mediji množične reprodukcije imajo na množično percepcijo zgodovinskodane <strong>realnosti</strong> . Tudi v tej točki se Benjamin ne izvzema iz notranjostisamega območja, v katerem je možna določitev omenjenega učinka,saj pripominja, da je film zares obogatil naš zaznavni svet z metodami,ki jih je mogoče ilustrirati z metodami Freudove teorije. 1411 Ibid.12 G. A. Paul. Lenins Theory of Perception. V: MacDonald, Margaret (ur.) Philosophy and Analysis, Oxford:B. Blackwell, 1954, 280.13 Benjamin, Walter. Izbrani spisi. Ljubljana: Studia Humanitatis, 1998, 153.14 Cf. ibid., 168.23
- Page 1: DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7: Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9: 8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17: 16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19: 18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21: 20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 24 and 25: 24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28: Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30: Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32: Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34: Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36: Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37: Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41: 40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43: 42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45: 44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47: 46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49: 48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59: 58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63: 62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73:
72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75:
74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78:
Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80:
Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82:
Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83:
Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87:
86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89:
88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91:
91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95:
94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97:
96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99:
98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101:
100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103:
102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105:
104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107:
106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109:
108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111:
110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113:
112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115:
114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117:
116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119:
118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121:
120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123:
122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125:
124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127:
126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130:
Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131:
LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135:
134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136:
136Umetnost v realnostiRecki, Birgi