20<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>konsekvenc, treba iskati v njegovi očitni strasti do estetike . Ni pa mogočeizključiti tudi tega, da so bile nemara take konsekvence v tistem časupreprosto neizrekljive, »nesporočljive«, kar bi lahko dokazala samo temeljitadekonstrukcija zgodovinskega obdobja in v njem vzniklih diskurzov.Lahko postavimo še drugo hipotezo, po kateri razlika med Benjaminomin Adornom zadeva končni motivaciji obeh avtorjev. Adornovpojem subjekta, ki ga je v primerjavi z Benjaminovim bolj implicitnimin ne ravno definitivnim pojmom subjekta, mnogo bolj določalokvirno kantovski etični označevalec, je bil vir opaznega nesporazuma,ki pa je pravzaprav bil točka resne konceptualne razlike. Če bi to posebnotemo razvijali naprej, bi nemara lahko pokazali, da je Benjamin bil filozofskoveliko bolj eksplicitno materialist in – o tem spričo njegove prezgodnjesmrti lahko samo ugibamo – potencialno nosilec perspektivnejšesmeri možnega razvoja kritične teorije kot podlage za intervencijo vdružbeno realnost namesto kot podlage za resignacijo nasproti »upravljanemusvetu« poznega kapitalizma. Ta razprava pa bi nas zdaj lahkooddaljila v preveč »filološko« analiziranje in stran od osnovnega namenapokazati na prelomni pomen Benjaminove določitve pojma množičnekulture , ki je kljub temu, da je ostal nekoliko nedorečen, odločilnoopredelil celotni kontekst, v katerem se smisel razmerja umetnostiin <strong>realnosti</strong> popolnoma spremeni v inverziji klasične estetike sublimnega. Razliko, na katero tu mislimo povzema Žižek , sklicujoč se na Pippinovo6 vizijo umetnosti po Heglu : » /…/ ni transcendentne Resnice, odkatere mi kot končni ljudje ostajamo za vedno odrezani, bodisi v formiNeskončne Realnosti, ki je umetnost ne more primerno reprezentiratibodisi v formi preveč sublimnega Božanstva, da bi ga dojel naš končnirazum.« 7Izhodišče, iz katerega je mogoče izvesti teoretske konsekvence, Benjaminnadalje formu lira tako, da se še dodatno potrdi naša poanta otem, da mu ne gre za določitev avtomatizma v shematiki razmerja bazein nadzidave. Kajti Benjamina v zvezi s »prognostičnimi zahtevami«ne zanimajo toliko teze o umetnosti proletariata po osvo jitvi oblasti alicelo v brezrazredni družbi, kot ga zanimajo »teze o razvojnih tendencahumetnosti v sedanjih produkcijskih razmerah«. Videli bomo, da namBenjamin s svojo obravnavo sprememb na področju umetniške produkcijenudi argu mente za aktualizacijo in razširitev njegovih tez s področjaumetnosti na bližnja področja v nadzidavi, saj se bo izkazalo, da so trans-6 Pippin, Robert. The Persistence of Subjectivity, Cambridge: CambridgeUniversity Press. 2005.7 Žižek, Slavoj. Less than nothing : Hegel and the shadow of dialectical materialism. London: Verso, 2012,254.
Estetski epistemološki prelom in množična kulturaformacije, ki jih je način proizvodnje prinesel na področje umetniškeprodukcije, zgodovinski izvir medijske civili zacije, ki jo razumemo v tesnizvezi s konceptom množične kul ture. Benjamin se ne ukvarja (na taknačin kot pozneje Adorno) z dejstvom vključenosti umetniškega dela vblagovni krogotok, kajti zdi se, da gre v tem pogledu za samoumevnost,nad katero ne kaže lamenti rati, ker si s tem kvečjemu zastremo teoretskojasnost v pogledu na družbeno funkcioniranje umetnosti. Zato pa se jemogoče strinjati s tistimi, ki vidijo možno dopol nitev Benjaminovega tekstas tezami o blagovnem fetišizmu v nanosu na specifiko umetniškegablaga, o čemer veliko piše v svojih delih Fredric Jameson .Odrešitev od ritualaBenjamin seveda ni prvi odkril tako imenovanega fenomena množic(mas), kakršnega so že opredelili mnogi avtorji 19. stol. (ne nazadnjetudi Friedrich Engels) . Tisto, kar je Benjamin »odkril«, je bilo nekaj,kar pravzaprav ni bilo nikomur skrito in je bilo tudi predmet fi listrskegazgražanja. Benjaminovo odkritje namreč zadeva teoretsko osvetlitevdejstva tehnične reprodukcije , dejstva torej, ki je opazno na površini vsakegaopisa družbene produkcije v industrijski dobi in prav zato ni bilo»teoretsko pomembno« za mnoge Benjaminove sodobnike, ker ga jecenzurirala še navzoča estetika sublimnega . Za opredelitev pomena svojegaodkritja nam Benjamin sam ponuja ustrezno primerjavo, ko ugotavlja,da je Freudova Psihopatologija vsakdanjega življenja izolirala inobenem odprla razčlembi stvari, ki so poprej neopaženo tekle v širokemtoku opaženega. Učinek postopka reprodukcije (razmnoževanja) umetniškihdel na konstituiranje množic in predvsem na njihovo percepcijo,je teoretska konsekvenca dejstva, ki se nanaša najprej na samo naravoumetniškega dela v spremenjenih proizvodnih pogojih. To teoret skougotovljivo dejstvo Benjamin konceptualizira v pojmu avre , ki jo tehničnareprodukcija izriva. Tisti razlagalci Benjamina, ki so nostalgičniton nekaterih drugih njegovih spisov razbrali kot nekakšno lamentacijonad nepovratnostjo avre (Hans Peter Thurn, Hannah Arendt in tudiTerry Eagleton) , so vsekakor zgrešili smisel postavitve tega pojma v kontekstutehnične reprodukcije, vendar pa so (morda nehote) zaznali vsebovanidialektični element tega koncep ta. Avra, 8 ki jo Benjamin definirazdaj v povezavi z avtentičnostjo umetniškega dela zdaj kot njegov hicet nunc, pa kot specifično distanco med umetniškim delom in opazovalcem,očitno označuje izgubo, ki pa jo je mogoče opredeliti vselej šele na-8 O tem bomo veliko podrobneje spregovorili v naslednjem poglavju.21
- Page 1: DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7: Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9: 8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17: 16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19: 18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 22 and 23: 22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25: 24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28: Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30: Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32: Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34: Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36: Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37: Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41: 40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43: 42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45: 44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47: 46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49: 48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59: 58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63: 62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71:
70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73:
72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75:
74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78:
Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80:
Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82:
Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83:
Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87:
86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89:
88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91:
91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95:
94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97:
96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99:
98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101:
100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103:
102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105:
104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107:
106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109:
108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111:
110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113:
112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115:
114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117:
116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119:
118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121:
120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123:
122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125:
124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127:
126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130:
Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131:
LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135:
134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136:
136Umetnost v realnostiRecki, Birgi