122<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>nekakšnega prvobitnega nagona. Gledališče je tudi vračunalo medijskiučinek, njegova sporočila in pogosto reducirane geste so prebijale okvirgledališkosti s tem, da so bile izzivalno večznačne, celo nerazložljive, karni bilo nehoteno. Če so šestdeseta leta znana tudi po tem, da so v okviruširših gibanj »kontrakulture« uvedla še rehabilitacijo norosti, kakor joje izvedla antipsihiatrija, se je tudi Pupilija s svojo igro izkazala kot udeleženkatega upora na strani norosti nasproti in hkrati proti »blaznostisistema«. Gledališče Pupilije je bilo glede družbene razsežnosti telesa izrednoproduktivno in učinkovito. To se kaže na ravni prezentacije telesa,a nikakor ne gre tudi pozabiti, da je treba, poleg golih prizorov, ki sov dani kulturi neizbežno seksualno kodificirani, upoštevati še gibanjeteles po Pupilijinem odru in pomenljive konstelacije postavljanja igralcevpo odrskem prostoru. V zaključnem aktu predstave je Pupilija pravzapravevocirala izgubljeni stik z ruralnostjo in je s tem signalizirala slovenskiodmik od tradicije. Pupilija je sprožila osvobajajočo tranzicijo, kise je začela veliko prej kot razvpita tranzicija po »koncu komunizma «.Fenomen umetniških skupine Laibach ima skupno usodo z večinodrugih primerov prebojnih označevalnih estetskih praks, vsaj od zgodnjihšestdesetih let pa vse do skoraj poljubno premakljive meje obdobjaavantgardnosti v vseh »post-, retro, para« in drugih manifestacijah. Laibachima seveda nekoliko posebno mesto med temi pojavi, ker ne morebiti nobenega dvoma, da gre v njegovem primeru – vključno seveda z njegovocelotno povezavo z Neue Slowenische Kunst – za najbolj pomembenin z vidika njegovih konceptov in simbolov, za najbolj ostro artikuliranprimer označevalne prakse znotraj procesov propada komunizmain vprašljive »zmage demokracije«. Fenomen Laibach je treba vsaj nazačetku videti glede na kategorijo dogodka , predvsem zaradi okoliščin,dobe in družbenih sprememb, med katerimi se je pojavil. Delo SkupineLaibach in cele NSK se je vrtel okoli adaptacije in ponovnih uprizoritevpomembnih dogodkov ali originalov iz heterogenih kontekstov in zakopanihspominov. Osrednjega pomena za celotno Laibachovo estetiko jevloga, ki jo ima totalitarna gesta, ki so jo izvajali, kot da ne gre za nič parodičnega– dejstvo, podčrtano z manifestom ali testamentom, ki ga jeskupina napisala v Trbovljah leta 1982. Laibach Kunst morda uspe dosečistatus umetnosti , ki je na koncu omejena v svojem prizadevanju interveniratina področju politično opredeljene <strong>realnosti</strong> . Laibach jasno razglaša,da je v resnici politična realnost edina realnost.
SummaryArt within Reality123Walter Benjamin , of course, was not the first writer, who discoveredthe so-called phenomenon of the masses, such asmany authors in the 19 th Century have already identified. What Benjamin“discovered,” was something that actually was not hidden to anyone,and it has been at the time also an object of philistine indignation.Benjamin’s theory concerns the discovery of the fact of technicalreproduction, i.e. the fact that it is visible on the surface of any descriptionof social production. Hence, this fact was of no “theoretical importance”for many of Benjamin’s contemporaries, because it was censoredby (in a way still present) aesthetics of the sublime. Culture oftoday is mass culture or, we may say, there is no culture unaffected bymass culture. Probably the first author, who introduced this fact in adecisive, definite, clear and condensed manner, was Walter Benjaminwith his surprisingly short essay The Work of Art in the Age of MechanicalReproduction. For more than twenty years his work has not been reallyand properly understood. However, most of interpretations, thatare piling up from the 1960s on, miss the decisive point that Benjaminmade by establishing the concept of aura. Those authors, who were justifiablyfascinated by Benjamin’s other works, somehow missed to seethat aura was not any “vague notion,” but very precise and, above all, dialecticalconcept. To grasp the theoretical relevance of this concept oneshould take into account the position, from which author’s discourse isarticulated. What is elaborated in this book, is a demonstration of howthe concept of aura is closely related with the category of disappearing.When the definition of the aura is made clear, it is possible to elu-
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9:
8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17:
16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19:
18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21:
20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23:
22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25:
24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28:
Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30:
Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32:
Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34:
Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36:
Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37:
Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41:
40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43:
42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45:
44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47:
46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49:
48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51:
50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53:
52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55:
55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59:
58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61:
60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63:
62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65:
64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67:
66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69:
68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71:
70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97: 96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101: 100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109: 108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111: 110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113: 112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115: 114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117: 116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119: 118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121: 120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 124 and 125: 124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127: 126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130: Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131: LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135: 134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136: 136Umetnost v realnostiRecki, Birgi