114<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>splicitno govorili. »Paradoksno etablirane elite navadno sponzorirajooblikovanje univerzitetnega sistema, da bi promovirale tehnični napredek,medtem ko hkrati nasprotujejo političnim, družbenim in kulturnimtransformacijam, ki jih tak napredek terja. V taki situaciji študentjeneizbežno pridejo v konflikt z etabliranimi institucijami«. 6 Spopadišestdesetih let v diskurzu takratnega družboslovja postanejo pravzapravspopadi kultur – v nobenem nasprotju s tem ni bilo to, da so reprezentativništudentski voditelji govorili o razrednem boju – in ni dvoma, daod tistega časa naprej lahko govorimo o temeljnem premiku v percepcijidružbe, ki kajpak pomeni hkrati tudi dejavnik konstrukcije družbe.Družbene vezi vse bolj razumemo, ne samo na ravni reflektiranega družboslovja,ampak tudi v vsakdanjem jeziku, v njihovi simbolni razsežnosti,opredeljujemo jih kot razmerja med »vrednotami«, dojemamo jih vnjihovi situiranosti v kulturnem prostoru, ipd. Univerzalizem »skupnečloveškosti« se je moral umakniti pluralizaciji, mnoštvenosti, in singularnosti,ki so s svojimi samoprepoznanji producirala prostor generiranjanovih identitet, poimenovanj, drž, pozicij, diskurzov. Na estetskempodročju, vseeno ali govorimo o množični kulturi ali o tistem njenemdelu, ki je takrat še veljal za »elitnega«, smo beležili preboje nekonvencionalnostiin estetizacije raznolikih nenavadnih vidikov <strong>realnosti</strong> , kiso z umetniško intervencijo, v tem smislu agensom objektivacije percepcije,šele pridobili status v <strong>realnosti</strong>. Za prakse, ki so na estetskih področjihdelovale subverzivno ter inovativno in so tudi povsem redefiniralepojem umetnosti, ne moremo reči, da so pač našle prostor v teh novihdružbenih koordinatah, ampak je bistveno uvideti, da so te prakse samezarisale omenjene koordinate. Tudi zato sta se pomena pojmov družbain kultura vse bolj prekrivala. Uprizoritvene umetnosti (v smislu performancearts), v katerih se je, med drugim začela brisati meja med, denimo,likovno instalacijo in gledališko produkcijo, so imele še posebej pomembnooznačevalno funkcijo. »Uprizoritvena umetnost meri na destrukcijokonvencionalnih naracij, žanrov in struktur pomena zato, dabi odprla prostor za novo in presenetljivo, za pogosto provokativne incelo namenoma absurdne dogodke«. 7 Vse to je kasneje skupaj z novimiživljenjskimi slogi (vključno s spremembami takih ključnih oblik sožitjakot je družina), procesi deindustrializacije, uvajanja novih tehnologij in6 Ibid. Ob tem pripomnimo, da je Gramscijev pojem hegemonije postal središče filozofskega indrugega zanimanja v sedemdesetih letih še posebej v okviru althusserjevskih teorij ideologije .7 Giesen , Bernhard. Performance art. V: Alexander , Jeffrey C., Giesen, Bernhard, Mast, Jason L. (ur.)Social Performance / Symbolic Action, Cultural Pragmatics, and Ritual. Cambridge, New York: CambridgeUniversity Press, 2006., 316.
Fenomen Laibachdokončnim triumfom množične kulture, postalo del nesporne zgodovine.Tu seveda puščamo ob strani vso diskusijo o razsežnostih »osvoboditve«,ki naj bi jih dogodki tega obdobja prinesli.Skratka, na tem, tu zgolj površno nakazanem teoretskem in zgodovinskemozadju, izstopi fenomen mladinske kulture , dominantno označenz uporništvom generacij šestdesetih in sedemdesetih let prejšnjegastoletja. Kot vemo, se je ta kultura izoblikovala predvsem kot množičnakultura in kot taka je bila že v izhodišču medijska. Seveda pa ne moremogovoriti o tej kulturi kot o kakorkoli enotnem pojmu, saj jo označujejonjena notranja nasprotja, nenehno prerekanje med slogi, med gestami,artikulacijami, ne nazadnje pa je v pojavih množične rock glasbe mogočezaslediti sinkretizem glasbenih form, povzetih bodisi iz evropske klasikebodisi iz etničnih glasbenih izročil vsega sveta. S temi različnimiin raznoliko (samo)poimenovanimi glasbami pa se povezuje vrsta družbenihmladinskih kulturnih pojavov, reprezentiranih s slogi oblačenja,žargonskimi govoricami in včasih bolj včasih manj doslednimi vztrajanjipripadnikov subkultur v socialnih okvirih, ki jih opredeljujejo ti slogiin z njimi povezane konstrukcije identitet. V šestdesetih letih 20. stoletjaje oče medijskih študij Marshall McLuhan govoril o tribalizaciji vokvirih informacijske družbe, temu pa je sledilo prepoznanje fragmentacijedružbe, molekularne revolucije (Deleuze in Guattari ) in slednjičrefleksija v območju pojma singularnosti. Na vrhuncih družbenega inglasbenega radikalizma lahko govorimo o pojavu množične spremenjenesenzibilnosti mlajših generacij, denimo, tudi glede na pojav Woodstocka.Toda prav tako lahko rečemo, da je skozi na eni strani obračanjek bolj introvertiranim glasbenim formam (à la na primer Brian Eno ) inkomercializacijo (denimo, Bee Gees) na drugi strani, badioujevsko opredeljenidogodek dobesedno izzvenel nekje sredi sedemdesetih let. Todasocialni kontekst subkultur in učinki v simbolnem univerzumu ter tudiv intelektualni sferi so še (pre)ostali čakajoči na neko novo radikalizacijo.Ta je prišla s punkom. »Nobena subkultura si ni tako kot punkerji zbolj srdito odločnostjo prizadevala, da bi se izločila iz samoumevne pokrajinenormaliziranih form, niti ni nobena druga priklicala nase takosilovitega nasprotovanja«. 8 Nenavadno hitro oblikovanje punka v Sloveniji,tako glasbenih skupin kot mladinskih skupin in posameznikov,ki so posvojili slog oblačenja in obnašanja, je kazalo na to, da so se omenjenikulturni procesi in oblikovanje subkultur odvijali hkrati s tistimina Zahodu (v konkretnem primeru zlasti s tistimi v Veliki Britaniji in8 Hebdige , Dick. Subculture, the Meaning of Style, London: Methuen, 1979, 19.115
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9:
8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17:
16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19:
18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21:
20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23:
22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25:
24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28:
Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30:
Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32:
Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34:
Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36:
Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37:
Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41:
40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43:
42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45:
44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47:
46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49:
48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51:
50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53:
52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55:
55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59:
58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61:
60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63:
62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97: 96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 100 and 101: 100Umetnost v realnostijala posebni
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109: 108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111: 110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113: 112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 116 and 117: 116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119: 118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121: 120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123: 122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125: 124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127: 126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130: Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131: LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135: 134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136: 136Umetnost v realnostiRecki, Birgi