100<strong>Umetnost</strong> v <strong>realnosti</strong>jala posebni družbeni aranžma, da je lahko funkcionirala in se je potemumikala skupaj z minevanjem tega aranžmaja, so drugi kritiki raziskovalipopularno kulturo v terminih družbe, ki jo je proizvedla in je nanjoustrezno reagirala«. 9 Če se nekoliko še poigramo s pojmom družbenegaaranžmaja, se nam omenjena sprememba pokaže tako, da je »deavtonomizacija«umetnosti bila pravzaprav dvosmerna, ali kot je zapisal DavidChaney :Menim, da gremo lahko še naprej in rečemo, da je družbeno akcijo na splošnomogoče razumeti samo kot predstavo (performance). To pomeni, da seakcija obnaša, stilizira in meri na koherenco v času ter teži k temu, da bi bilazmožna rabiti dane vire pomenjanja. Gledališka terminologija dramaturgije– vloga, dramski tekst, občinstvo, oder, itd. – je metaforična, toda omogočaartikulacije načinov, na katere družbena akcija postane mogoča. 10Gledališče se je takrat s svojimi premenami soočilo z javnostjo, ki joje preželo medijsko dogajanje in se je skupaj s filmom nanj odzvalo tako,da se je v radikalnih formah postavilo proti tradicionalnemu gledališčukot kanonu , formi, strukturi in ne nazadnje tudi kot instituciji. Primerjavanemara ni najboljša, ampak avantgardno gledališče šestdesetih, je vtipološkem smislu reagiralo na omenjeno medializacijo tako kot je slabostoletje poprej slikarstvo na pojav fotografije in je razdrlo reprezentacijskofunkcijo okusa, zgodovine ali psihološke drame skupaj z njeno impliciranovse bolj profanirano katarzo.Če so šestdeseta leta znana tudi po tem, da so v okviru širših gibanj»kontrakulture« uvedla še rehabilitacijo norosti, kakor jo je na drugemterenu izvedla antipsihiatrija, se je tudi Pupilija s svojo igro izkazala kotudeleženka tega upora na strani norosti ter nasproti in hkrati proti »blaznostisistema«. Domnevni red, ki je vladal v takratnem, če uporabimoizraz iz v tistem času aktualne pozne kritične teorije, »upravljanem svetu«,je temeljil na vzorcih institucionalizirane dominacije kot marcusejevske»represivne tolerance«, ki je na robovih racionalnosti te družbeproizvajala značilne psihoze. Te niso mogle biti nič drugega kot reakcijena omenjeno »racionalnost« tako kot so današnji sindromi različnih tipovfrustracij, kroničnega sindroma utrujenosti ali celo disociativne motnjeidentitete, pretežno reakcije občutljivih posameznikov na »racionalnost«konkurenčnosti ekonomskega modela, ki je v času neoliberalizmaprežel tudi raven zasebne intimnosti. »Koeksistenca simbolnega,9 Bigsby , Christopher W. E. The Politics of Popular Culture. V: Bigsby, Christopher W. E (ur.) Approachesto Popular Culture, London: Edward Arnold, 1976, 13.10 Chaney , David. Fictions of Collective Life / Public drama in late modern culture. London, New York:Routledge, 1993, 17.
Družbeno gibanje gledališča Pupilije Ferkeverkimaginarnega in realnega je tista, ki obvladuje razmerje subjekta in njegovegadozdevka; njegova dezorganizacija proizvede najbolj čudne učinke,kakršne vidimo v zdravljenjih psihotikov«. 11 Radikalna gledališčaso takrat skupaj še z drugimi oblikami umetniških praks, denimo, na likovnempodročju, izzvala vladajočo ideologijo z uprizarjanjem akcij inpredstav, ki so se v pomembnih aspektih kazale kot »nore«. Pupilija jebila izrazito udeležena v tem vrvenju, hkrati pa je v njenih grotesknihparodičnih imitativnih uprizoritvah reklamiranja v takratnih medijih,nakazala razsežnost nevzdržnosti položaja angažirane umetnosti velikopreden so kritični teoretiki razkrili zagate politizacije umetnosti v časurazcveta neoliberalizma. »V tem času dandanes pa vemo, da gre herojskapoza uprizarjanja ‚odpora‘ proti toku oglaševanja, proti komunikacijskiin demokratični retoriki z roko v roki z voljno ustrežljivostjo vzpostavljanjuform dominacije in eksploatacije«. 12 Tej ugotovitvi lahko pritrdimo,a hkrati si je težko predstavljati družbeno subverzivno invencijov aktih »disenza« brez retematizacije, reaktualizacije ali kakršnekoliže reaktivacije potlačene subverzivnosti iz obdobja, ko so bile predstave,med katere se je uvrščala Pupilija, ne samo mogoče, ampak tudi širokoberljive v svoji ambivalentni sporočilnosti.Kar je v tisti dobi radikalno gledališče družilo s filmom, niso bile toliko– če izvzamemo nekaj primerov zgodnjih Fassbinderjevih ekranizacijvendarle še narativnega, četudi subverzivnega in radikalnega, teatra –dramaturške poteze ali slog igre in podobne možne skupne prvine obehzvrsti umetniških praks, ampak predvsem poteze in tehnike »denarativizacije«<strong>realnosti</strong> . Če je Jean-Luc Godard dejal, da se mu je kot »največjiproblem filma pri vsakem filmu vse bolj zdelo kje in zakaj začeti nekiplan in kje in zakaj ga dokončati«, 13 je s tem utemeljil najmočnejše sredstvo,ki so ga predstavljajoče (performing) umetnosti (torej film in gledališče)odkrile v šestdesetih letih, namreč diskontinuiteto, s pomočjo katereso subvertirali ustaljeni pomen in red stvari, ki ju sicer sugerira »urejena«narativna shema. V šestdesetih letih 20. stoletja sta bila gledališčein avantgardni film v zavezništvu, ki se potem ni več nikoli obnovilo vpodobni obliki. Seveda pri tem moramo sprejeti to, da lahko v kategorijoavantgardnosti umestimo avtorski film, ki ga je najprej utemeljil italijanskineorealizem, do pojma razvil francoski novi val, sledila pa mu je11 Mannoni , Maud. Le psychiatre, son »fou« et la psychanalyse. Pariz: Éditions du Seuil, 1970, 77.12 Rancière, Jacques. Dissensus /On Politics and Asthetics (prevod v angl.: Steven Corcoran). London,New York: Continuum, 2010, 169.13 Godard , Jean-Luc. Godard par Godard / Les anées Karina (1960 à 1967). Paris: Flammarion, 1985,104.101
- Page 1:
DAR KO ŠTR AJNUMETNOSTV REALNOSTIP
- Page 6 and 7:
Darko Štrajn, Umetnost v realnosti
- Page 8 and 9:
8Umetnost v realnostiIllusio kot na
- Page 16 and 17:
16Umetnost v realnostimatičnost, p
- Page 18 and 19:
18Umetnost v realnostitja, namreč
- Page 20 and 21:
20Umetnost v realnostikonsekvenc, t
- Page 22 and 23:
22Umetnost v realnostiknadno. Skrat
- Page 24 and 25:
24Umetnost v realnostiZa razliko od
- Page 27 and 28:
Valovi recepcijeBenjamina 127Zgodov
- Page 29 and 30:
Valovi recepcije Benjaminazdružuje
- Page 31 and 32:
Valovi recepcije Benjamina31Preden
- Page 33 and 34:
Valovi recepcije Benjaminaznati, da
- Page 35 and 36:
Valovi recepcije BenjaminaNa samem
- Page 37:
Valovi recepcije Benjaminagnila pot
- Page 40 and 41:
40Umetnost v realnostiNekoč je bil
- Page 42 and 43:
42Umetnost v realnostiersatz muzej
- Page 44 and 45:
44Umetnost v realnostiuživa danes.
- Page 46 and 47:
46Umetnost v realnostijo« dekonstr
- Page 48 and 49:
48Umetnost v realnostinejšega, rec
- Page 50 and 51: 50Umetnost v realnostipodročij na
- Page 52 and 53: 52Umetnost v realnostipolje kulture
- Page 55: 55Umetnost v realnostiII Urbani amb
- Page 58 and 59: 58Umetnost v realnostiljij razlikuj
- Page 60 and 61: 60Umetnost v realnostiNajbrž ni tr
- Page 62 and 63: 62Umetnost v realnostiavtor ni imel
- Page 64 and 65: 64Umetnost v realnostise je vzposta
- Page 66 and 67: 66Umetnost v realnostita, ki pouču
- Page 68 and 69: 68Umetnost v realnostialca v družb
- Page 70 and 71: 70Umetnost v realnosti❙ 5Madison
- Page 72 and 73: 72Umetnost v realnostiga in hkrati
- Page 74 and 75: 74Umetnost v realnostiobliki določ
- Page 77 and 78: Elitna množičnakultura 177Spontan
- Page 79 and 80: Elitna množična kulturastopajoči
- Page 81 and 82: Elitna množična kulturaKar smo re
- Page 83: Elitna množična kulturamive prime
- Page 86 and 87: 86Umetnost v realnosti❙ 6J. Goebb
- Page 88 and 89: 88Umetnost v realnostivzeta v kultu
- Page 91: 91Umetnost v realnostiIII Dogodek?
- Page 94 and 95: 94Umetnost v realnosti❙ 7Prizor i
- Page 96 and 97: 96Umetnost v realnostidigmo za to r
- Page 98 and 99: 98Umetnost v realnostilovito deklar
- Page 102 and 103: 102Umetnost v realnostitudi še vrs
- Page 104 and 105: 104Umetnost v realnostilesa, o njeg
- Page 106 and 107: 106Umetnost v realnostičajna kmeč
- Page 108 and 109: 108Umetnost v realnostiveniji prejk
- Page 110 and 111: 110Umetnost v realnosti❙ 8Skupina
- Page 112 and 113: 112Umetnost v realnostiLaibach je g
- Page 114 and 115: 114Umetnost v realnostisplicitno go
- Page 116 and 117: 116Umetnost v realnostiZDA), kar la
- Page 118 and 119: 118Umetnost v realnostiČe je Laiba
- Page 120 and 121: 120Umetnost v realnostibil čas, ko
- Page 122 and 123: 122Umetnost v realnostinekakšnega
- Page 124 and 125: 124Umetnost v realnosticidate that
- Page 126 and 127: 126Umetnost v realnostiwas ideologi
- Page 129 and 130: Literatura129Alexander, Jeffrey C.
- Page 131: LiteraturaLyotard, Jean- Francois.
- Page 134 and 135: 134Umetnost v realnostiDdadaizem 36
- Page 136: 136Umetnost v realnostiRecki, Birgi