ÐÐТУÐÐЬÐÐ ÐÐ ÐÐÐÐÐÐ ÐÐСÐÐÐÐÐÐÐЯ ÐÐÐÐÐÐÐЯ
ÐÐТУÐÐЬÐÐ ÐÐ ÐÐÐÐÐÐ ÐÐСÐÐÐÐÐÐÐЯ ÐÐÐÐÐÐÐЯ
ÐÐТУÐÐЬÐÐ ÐÐ ÐÐÐÐÐÐ ÐÐСÐÐÐÐÐÐÐЯ ÐÐÐÐÐÐÐЯ
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Матеріали і методи<br />
Дослідження було проведено протягом листопада 2012 р. – лютого 2013<br />
р. в рамках гранту SAIA n.o. під керівництвом RNDr., CSc. Kornélia Goliašová з<br />
відділу Таксономії судинних рослин Інституту ботаніки АН Словаччини.<br />
Протягом досліджень було опрацьовано гербарні колекції наступних установ:<br />
а) Інституту ботаніки АН Словаччини (SAV, м. Братислава); б) кафедри<br />
ботаніки природничого факультету Університету Коменіуса (SLO, м.<br />
Братислава); в) Природничого музею при Національному музеї Словаччини<br />
(BRA, м. Братислава); г) кафедри ботаніки агрономічного факультету<br />
Словацького Агрономічного університету (NI, м. Нітра); д) кафедри фітології<br />
факультету лісівництва Технічного університету (ZV, м. Зволен); е)<br />
природничого факультету Університету ім. П.Й. Шафарика (KO, м. Кошице); є)<br />
музею Татранського національного парку (TNP, м. Татранська Ломніца).<br />
Загалом було проаналізовано понад 3000 гербарних зразків, з яких 994<br />
було включено в основну хорологічну базу даних. Для 453 найкраще<br />
збережених зразків було проаналізовано 40 морфологічних параметрів, серед<br />
яких: а) щільність і тип опушення листочків оцвітини; б) щільність і тип<br />
опушення плодолистків; в) щільність і тип опушення тичинок; г) щільність і<br />
тип опушення квітконіжок; д) щільність і тип опушення приквіточок; е)<br />
щільність і тип опушення осей суцвіття; є) щільність і тип опушення стебла; ж)<br />
щільність і тип опушення черешків; з) щільність і тип опушення листкових<br />
пластинок на адаксіальній та абаксіальній поверхнях; и) забарвлення оцвітини;<br />
і) форма шолома; й) довжина нектарників; к) тип шпорок нектарників; л) тип<br />
нігтиків нектарників; м) число плодолистків; н) форма тичинкових ниток; о)<br />
характер розташування приквіточок; п) відносна довжина приквіточок; р)<br />
форма приквіточок; с) відносна довжина квітконіжок; т) тип суцвіття; у)<br />
ортотропність пагона; ф) структура пагона (розетковий чи безрозетковий); х)<br />
індекс листок/міжвузля; ц) опадання оцвітини; ч) ступень розсіченості<br />
листкової пластинки; ш) життєва форма.<br />
Для аналізу отриманих результатів було застосовано стандартні методи<br />
фенетичного аналізу. Дані було статистично опрацьовано за допомого StatSoft<br />
Statistica 9.<br />
Результати та їх обговорення<br />
E. Kmeťová (1982) у "Flóra Slovenska" наводить лише 6 видів Aconitum,<br />
проте W. Starmühler (2002) пропонує дещо відмінну таксономічну систему<br />
цього роду у флорі Словаччини, яка налічує 12 видів та субвидових таксонів.<br />
Тим не менше, проведені мною дослідження показали, що у флорі Словаччини<br />
304