ÐÐТУÐÐЬÐÐ ÐÐ ÐÐÐÐÐÐ ÐÐСÐÐÐÐÐÐÐЯ ÐÐÐÐÐÐÐЯ
ÐÐТУÐÐЬÐÐ ÐÐ ÐÐÐÐÐÐ ÐÐСÐÐÐÐÐÐÐЯ ÐÐÐÐÐÐÐЯ
ÐÐТУÐÐЬÐÐ ÐÐ ÐÐÐÐÐÐ ÐÐСÐÐÐÐÐÐÐЯ ÐÐÐÐÐÐÐЯ
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Сапробний індекс (S) досліджуваної ділянки річки варіює від 1,5 до 2,35,<br />
що показує перехід від альфа-олігосапробної до бета-мезасапробної зони<br />
самоочищення.<br />
Для досліджуваної водойми характерна бета-мезосапробність. В такій<br />
водоймі забруднення виражено слабо: нерозкладених білків нема, вуглекислого<br />
газу мало, кисню багато. Сірководень зустрічається у малій кількості, є аміак і<br />
нітратна кислота. Екосистема знаходиться на стадії зворотних змін. Найбільш<br />
характерними для бета-мезосапробної водойми є діатомові водорості з родів<br />
Melosira Ag., Navicula J.B.M. Bory, Diatoma D.C. та зелені з родів Cosmarium<br />
Сorda., Spirogyra Link., Cladophora Kütz., Scenedesmus Meyen.<br />
У цілому, водорості річки Латориця є недостатньо вивченими. Тому є<br />
доцільним подальше вивчення альгофлори та дослідження стану водойми по<br />
видам-індикаторам сапробності.<br />
Список використаних джерел<br />
1. Pantle R., Buck H. 1955. Die biologische Überwachung der Gewässer und die Darstellung der<br />
Ergebnisse. [Text] / R. Pantle, H. Buck. – Gas- und Wasser-bach, 1955. – 96(18).604 S. 2.<br />
Sladeček, V. Diatoms as indicators of organic pollution. [Text] / V. Sladeček. – Acta Hydrochem.<br />
Hydrobiol., 1986. – 14(5): – 555-566 p.<br />
В.БЕССЕР – ВИДАТНИЙ ДОСЛІДНИК ПРИРОДИ ВОЛИНО-ПОДІЛЛЯ<br />
Гулик О.Б.<br />
Тернопільський обласний краєзнавчий музей<br />
Гулик С.В.<br />
Тернопільський національний педагогічний університет імені В. Гнатюка<br />
Вілльбальд Бессер – талановитий вчений-ботанік першої половини ХІХ<br />
ст. Вихованець відомих у ті часи ботаніків – С. Шиверека та Г. Шультеса, він<br />
став першим дослідником флори західної та південно-західної частини України,<br />
тонким морфосистематиком судинних рослин, широковідомим інтродуктором,<br />
фундатором знаменитого на всю Європу Кременецького ботанічного саду [4].<br />
Народився В. Бессер 7 липня 1784 р. в м. Інсбрук (Австрія), де закінчив<br />
початкову школу і вступив до гімназії. Коли йому виповнилося 13 років (1797)<br />
помирають батьки і він був взятий на виховання в родину С.Б. Шиверека,<br />
родича по лінії матері, професора ботаніки Львівського університету. Після<br />
закінчення Львівської гімназії В. Бессер вступає до Львівського університету. У<br />
1805 р., з політичних мотивів, австрійський уряд на 12 років закриває вище<br />
згаданий вуз, перетворивши його на ліцей. У зв'язку з цим В. Бессер<br />
12