Å TEVILKA 30 februar 2008 - Sodexo
Å TEVILKA 30 februar 2008 - Sodexo
Å TEVILKA 30 februar 2008 - Sodexo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ŠTEVILKA <strong>30</strong><br />
<strong>februar</strong> <strong>2008</strong>
Kazalo<br />
Čas podarja priložnosti in nove izzive. Vedno se obrača naprej v nov čas. In tako<br />
je tudi s Sotočjem. Ustvarjeno je bilo na poti iz Toscane pred 12 leti, ko smo se vračali s<br />
strokovnega izobraževanja in zbirali ideje za ime. Zmagalo je Sotočje, kjer se vse steka v<br />
harmonično celoto. In pred vami je jubilejna <strong>30</strong>. številka. Resda je to le drobec<br />
v brezmejnosti, a hkrati veliko število zapisanih besed, misli in dogodkov, ki so se odvijali<br />
v Sodexhu, Sloveniji, svetu. Čas odmerja, šteje in sešteje.<br />
Naj bosta Sodexho in Sotočje tudi v prihodnje lepši del vašega dneva!<br />
Uredništvo<br />
Številka <strong>30</strong><br />
<strong>februar</strong> <strong>2008</strong><br />
Izdajatelj<br />
Sodexho, d. o. o., Železna cesta 16, Ljubljana<br />
telefon: 01 420 58 00; fax: 01 420 58 52<br />
Uredniški odbor<br />
Cvetka Franko, Marija Meznarič,<br />
Jaka Pečjak, Igor Peček<br />
Odgovorni urednik<br />
Igor Peček<br />
Oblikovanje, izdelava filmov, tisk<br />
MELIOR, d. o. o.<br />
Fotografije<br />
Arhiv Sodexha,<br />
ISTOCK<br />
Naklada<br />
5500 izvodov<br />
Po mnenju Ministrstva za kulturo RS se ta publikacija uvršča med proizvode, od katerih se plačuje 8,5 odstotni davek na dodano vrednost
Naj bo vsak dan prazničen!<br />
Uvodnik<br />
Prazniki so za nami. Preteklim dosežkom smo že nazdravili,<br />
cilje za prihodnost smo prav tako že določili. Zdaj pa je<br />
čas, da se jih z vso energijo in pridobljenim znanjem lotimo<br />
in jih uresničujemo. Da se bomo tudi prihodnje leto, tako<br />
kot se zdaj, s ponosom spominjali dosežkov.<br />
Redke poti, ki vodijo do cilja, tako v poslovnem kot v zasebnem<br />
življenju, so enostavne. Ovire so postale del vsakdana.<br />
In zato je pomembno, da se jih naučimo čim bolj uspešno<br />
premagovati. Da smo se v Sodexhu Slovenija tega naučili,<br />
dokazujemo z uspešnimi rezultati.<br />
Timsko delo je v našem podjetju ključnega pomena, hkrati<br />
pa tudi ena od pomembnih vrednot. V njem smo se konec<br />
lanskega leta urili vodstveni delavci. Kaj vse nam je uspelo<br />
s skupnimi močmi, si oglejte v rubriki Izobraževanje.<br />
Izjemen čut za kooperacijo in prilagajanje potrebam naročnikov<br />
morajo imeti tudi vsi zaposleni v kuhinji Topniška, ki<br />
jo predstavljamo tokrat. To je Sodexhov največji in najbolj<br />
kompleksen obrat. Praznikov, ki bi pomenili dela proste<br />
dneve, v njem ne poznajo, saj za lačne skrbijo čisto vse dni<br />
v letu!<br />
Ovire veliko lažje premagujemo tudi, če skrbimo za zdravje<br />
in za ustrezno prehrano. Posebno pozornost zato v Sodexhu<br />
namenjamo mladim prebivalcem naše države, saj<br />
skrbimo za prehrano v vrtcih, šolah in na fakultetah. Prav<br />
pri tem delu še posebej pride do izraza sposobnost vseh,<br />
ki so v ta proces vpleteni, da ob različnih interesih staršev,<br />
otrok, zaposlenih v šolah in zakonskih zahtev najdejo pravo<br />
pot. Naš cilj pa je, da ob upoštevanju teh zahtev otrokom<br />
ponudimo zdrav in kakovosten obrok, s pomočjo katerega<br />
se bodo iz dneva v dan uspešno in z zadovoljstvom spopadali<br />
z obveznostmi, ki jih čakajo.<br />
Timsko delo, zadovoljstvo naših gostov s kakovostnimi storitvami<br />
in skrb za zdravje spadajo med naše glavne vrednote.<br />
Ne glede na to, kako trnova je pot do cilja, pa si jo (sebi<br />
ali bližnjim) lahko polepšate z našo pomočjo. Zavedamo<br />
se, da sprostitev ob dobri hrani in pijači blagodejno vpliva<br />
na dušo in telo. Zato ne spreglejte naših predlogov o tem,<br />
kako bližnjim polepšati glavne praznike skozi vse leto – s<br />
tradicionalno praznično pojedino ali pa s sirnim prigrizkom<br />
in kozarcem ustreznega vina. Delo pa vam lahko olajša<br />
tudi naš catering, ki poskrbi, da se pogostitev, ki jih naročijo<br />
tako podjetja kot posamezniki, še dolgo spominjamo.<br />
V prihodnost z jubilejno <strong>30</strong>. številko Sotočja v Sodexhu Slovenija<br />
tudi zaradi dobrih poslovnih rezultatov družbe zremo<br />
optimistično. Čeprav ne bo lahka, saj se nam v prihodnjih<br />
letih še naprej obetajo precejšnje podražitve živil na trgu.<br />
Za konec pa – lepo praznujte. Ob praznikih in vsak dan ob<br />
vsakem malem uspehu, ki ste ga dosegli.<br />
Cvetka Franko, direktorica družbe: Ne glede<br />
na to, kako trnova je pot do cilja, pa si jo lahko<br />
polepšate z našo pomočjo.<br />
Cvetka Franko,<br />
direktorica družbe<br />
3
Aktualno<br />
Catering – popolna postrežba<br />
po meri naročnika<br />
Oktobra smo si vzporedno s sejmom Anuga v Kölnu<br />
v Belgiji ogledali v podjetju Europa 2000 sisteme za<br />
catering. To podjetje proizvaja mize, prte, stole ipd.,<br />
vendar na način, ki je enostaven za transport. Vsem<br />
mizam se zložijo noge, prti so narejeni po meri, vse<br />
skupaj pa se zloži v transportne vozičke.<br />
Vse bolj obsežni in<br />
popolnoma prilagodljivi<br />
Tako smo v začetku decembra že dobili omenjene<br />
mize in z njimi sedaj lahko servisiramo do 5000 ljudi<br />
naenkrat. Pomembno pri tem je, da nam različne<br />
oblike miz dopuščajo razne postavitve, različne barve<br />
prtov pa, da se lažje prilagajamo prostoru, v katerega<br />
smo postavljeni. Čas, ki ga za to porabimo po novem,<br />
je precej krajši, kot je to veljalo pred tem. Prav tako<br />
smo povečali količine drobnega inventarja, ki nam sedaj<br />
dopušča izvedbo več dogodkov v istem času.<br />
Po uspešnem decembru novim nalogam<br />
naproti<br />
Tako smo imeli decembra kar 25 dogodkov, na katerih<br />
smo v veliki meri že uporabljali omenjeni inventar.<br />
Naslednja naloga, ki jo imamo, pa je dokončanje celostne<br />
podobe naše blagovne znamke catering Prestige.<br />
Z različnimi barvami prtov se lažje prilagajamo<br />
prostoru.<br />
Tomaž Slatnar<br />
Pred prazniki se obseg našega dela močno poveča<br />
– decembra lani smo imeli 25 dogodkov!<br />
Našim dobrotam se nihče ne more odpreti, saj se<br />
popolnoma prilagodimo željam naročnikov.<br />
4
Aktualno<br />
Anuga 2007<br />
Tudi v preteklem letu se je odvijal svetovno priznani<br />
sejem hrane Anuga. Na njem so se predstavljali največji<br />
proizvajalci hrane z vsega sveta, ki so predstavljali<br />
novitete na področju hrane in pijače. Mi smo si<br />
podrobneje ogledali razne izdelke, ki jih naš trg še ne<br />
ponuja, bi pa zelo popestrili našo ponudbo.<br />
Poudarek organizatorji sejma dajejo končnim produktom,<br />
ki so zelo kakovostni, a se jih kljub temu da dobiti<br />
po sprejemljivi ceni. Vse bolj se uveljavljajo tudi izdelki<br />
z oznako bio. V Evropi se njihova poraba povečuje,<br />
čemur se prilagajajo tudi proizvajalci. Zanimivi so tudi<br />
razstavni prostori, s katerimi se predstavljajo razstavljalci.<br />
So namreč tako privlačni, da obiskovalce bliže<br />
vabijo že sami po sebi. Na koncu pa še to: kakovost<br />
sejma je res na zelo visoki ravni in je vreden ogleda.<br />
Tomaž Slatnar<br />
6
Zlati<br />
izdelki zelene doline<br />
narejeni iz slovenskega mleka<br />
2007
Aktualno<br />
Čistilna akcija ob dnevu Zemlje<br />
22. april je po vsem svetu znan kot<br />
DAN ZEMLJE. Ob tem dnevu naj<br />
bi se posameznik malce ustavil,<br />
razmislil o svojem mestu na tem<br />
planetu, se zamislil nad početjem<br />
človeške vrste in se vprašal, kam<br />
gremo in zakaj tako hitimo.<br />
Z navdušenjem lahko opazujemo,<br />
da je vedno več posameznikov, društev,<br />
organizacij, podjetij in ostalih,<br />
ki se ne samo 22. aprila, ampak že<br />
kar redno, vsak dan, sprašujemo,<br />
kaj lahko storimo v prihodnje, da<br />
nam bo bivanje prijetnejše, lahkotnejše.<br />
Da bomo dihali čist zrak<br />
in živeli v zelenem okolju, tako v<br />
mestih, kot na deželi. Da bo dovolj<br />
čiste in pitne vode. Da bomo prenehali<br />
onesnaževati reke, jezera,<br />
gozdove in zrak.<br />
Ob DNEVU ZEMLJE vabimo<br />
vse naše poslovne partnerje, prijatelje,<br />
in vse ljubitelje lepe in neokrnjene narave, da se nam pridružijo<br />
na čistilni akciji.<br />
Dobimo se v soboto, 26. aprila, na Loki v Novem mestu.<br />
Povabite svoje prijatelje: dobimo se ob 8.00 na Loki v Novem<br />
mestu. Oboroženi z rokavicami, fotoaparati, velikimi vrečkami<br />
ter obilo dobre volje, bomo odšli na različne lokacije, kjer ležijo<br />
smeti, jih pobrali ter fotografirali prej in potem. Na koncu<br />
bomo dobro zaprte vreče odložili k najbližjim kontejnerjem<br />
oz. zabojnikom in se ob 11. uri, za konec, zopet dobili na Loki,<br />
kjer nas bo Sodexho povabil na zasluženo malico. Na ta način<br />
bomo zaključili koristno in prijetno dopoldne, združili moči in<br />
ideje, ter tako skupaj postali tista sprememba, ki si jo želimo<br />
v svetu.<br />
Vabljeni! Postanimo skupaj pozitivna sprememba.<br />
Včasih smo mislili, da je premalo<br />
ljudi, ki lahko kaj spremenijo, danes<br />
vemo, da temu ni več tako. V<br />
tako majhni deželi, kot je Slovenija,<br />
prihaja do izjemno bistrih idej, čistih<br />
namenov in volje, da se združimo<br />
in skupaj naredimo premik v<br />
mišljenju, ter da se zavemo: naravo,<br />
ki nam je dana, lahko pustimo<br />
za seboj v takšnem stanju, da bodo<br />
od nje dobili kaj tudi naši zanamci.<br />
Miha Muhič<br />
Počistimo za sabo in za naše zanamce naravo pustimo takšno, kakršna<br />
nam je bila dana.<br />
8
Sodexho se predstavi<br />
Drugačna kuhinja – drugačno delo<br />
Kuhinja Topniška je največji Sodexhov centralni obrat<br />
Tako, kot se med seboj razlikujejo kuhinje, je specifično tudi delo, ki ga v njih opravljajo zaposleni. Tokrat predstavljamo<br />
največjo centralno kuhinjo v Sodexhu – kuhinjo Topniška. Vodja centralnega obrata Marjan Ceglar in<br />
vodja delilnic Nada Veličkovič pojasnjujeta, kako poteka delo v tako kompleksnem delovnem okolju. Pravita, da<br />
sta z zaposlenimi zelo zadovoljna in jim zaupata, kar je ključ do uspešnega dela.<br />
Glede na to, da vodite ogromno in<br />
kompleksno kuhinjo, kakšne dodatne<br />
sposobnosti morate imeti?<br />
Sem pripaden podjetju. Svoje delo<br />
opravljam že dolgo in ga dobro<br />
poznam. Rad delam z ljudmi, se<br />
pogovarjam z njimi, dobro jih poznam.<br />
Kako obvladujete tako velik kolektiv<br />
in kako rešujete težave z<br />
zaposlenimi?<br />
Vedno poskušam najti kompromis.<br />
na lokaciji, kjer opravljajo fizično<br />
delo.<br />
Kaj radi počnete v prostem času?<br />
Zelo rad sem v naravi. Rad kolesarim<br />
in se sprehajam.<br />
NADA VELIČKOVIČ, vodja delilnic<br />
Koliko časa ste že vodja delilnic<br />
centralnega obrata?<br />
11 let.<br />
MARJAN CEGLAR,<br />
vodja centralnega obrata<br />
Koliko časa ste že vodja te kuhinje?<br />
Približno 10 let.<br />
V čem se ta kuhinja razlikuje od<br />
ostalih Sodexhovih?<br />
Je največji centralni obrat. Imamo<br />
največje število obrokov, okoli <strong>30</strong>00<br />
dnevno. Delamo 24 ur na dan, vse<br />
dni v letu. Vse kuhamo za zunanje<br />
naročnike.<br />
Koliko naročnikov imate?<br />
Okoli 35.<br />
Kako skrbite za to, da so zaposleni<br />
zadovoljni, da radi pridejo na<br />
delo?<br />
Veliko sem z njimi in jim rad prisluhnem,<br />
upoštevam njihova mnenja.<br />
Katere jedi imajo vaši “gostje”<br />
najraje?<br />
To je povsem odvisno od lokacije,<br />
zato je tudi ponudba po lokacijah<br />
različna. Na fakultetah so najbolj<br />
priljubljene jedi drugačne, kot<br />
Katere so vaše glavne naloge?<br />
Najprej moram poskrbeti za zadovoljstvo<br />
naročnikov, torej da so<br />
zadovoljni s ponudbo malic in z dodatno<br />
ponudbo. Razporejam tudi<br />
zaposlene, skrbim za ustrezno finančno<br />
stanje, zadovoljstvo delavcev<br />
...<br />
Za koliko ljudi skrbite, da niso<br />
lačni?<br />
Vodim 17 lokacij, dnevno pripravimo<br />
od 2700 do 2800 obrokov.<br />
Kdaj naredite jedilnike? Ali imate<br />
pri sestavljanju jedilnikov kakšno<br />
posebno vodilo, na kaj pazite?<br />
Jedilnike delamo za šest tednov,<br />
potem pa glede na želje naročnikov<br />
delamo popravke. Izpuščamo<br />
na primer jedi, ki ne gredo v promet.<br />
Prilagodimo jih tudi glede na<br />
letni čas.<br />
Koliko ljudi je v vašem kolektivu?<br />
35 ljudi.<br />
Nada Veličkovič (skrajno desno) zna poskrbeti, da se zaposleni v<br />
službi dobro počutijo.<br />
10
Ali se delilnice med seboj razlikujejo?<br />
Katere so največje razlike?<br />
Zelo se razlikujejo. V obratih, kjer<br />
fizično delajo, želijo imeti na primer<br />
bolj kalorično prehrano. Na<br />
fakultetah pa študentje in zaposleni<br />
želijo bolj lahko hrano, tudi vegetarijansko.<br />
Predvidevam, da je vaše delo<br />
precej povezano z delom gospoda<br />
Ceglarja. O katerih temah se morata<br />
uskladiti?<br />
O kakovosti in številu obrokov ter o<br />
izmenjevanju delovne sile.<br />
Kaj je najtežji del vašega posla?<br />
Pesti nas predvem pomanjkanje<br />
delovne sile, kar se posebej pokaže<br />
v času, ko je veliko bolniških<br />
odsotnosti.<br />
NAROČNIKI SO ZADOVOLJNI<br />
V Perutnini Zalog, kjer vsak dan uživajo obroke, pripravljene v kuhinji<br />
Topniška, so s storitvami zelo zadovoljni. Jurij Urbanc pravi, da<br />
jim je všeč tako kakovost hrane kot tudi velikost porcij. Prepričan je,<br />
da so najljubše jedi zaposlenih enake kot drugod. Za v prihodnje pa<br />
nima posebnih želja: »Če bo tako, kot je bilo doslej, bo super.«<br />
Med naročniki kuhinje Topniška je podjetje Tuba. Tamkajšnja kontaktna<br />
oseba Nataša Kosec nam je povedala, da so s storitvami<br />
kuhinje Topniška zadovoljni. »Naše zadovoljstvo je zelo odvisno od<br />
kuharja, ki pripravlja jedi. Ravno ta teden to počne izredno dober<br />
kuhar,« je povedala. Njihovi zaposleni sicer najraje jedo zelje, pečenico<br />
in matevž. Zelo so jim všeč tudi sladice in polnjene paprike. V<br />
prihodnje bi radi uvedli še solatni bife in nadgradili kakovost malic<br />
predvsem v drugi in tretji izmeni.<br />
V družbi Litostroj Jeklo, ki je tudi naročnik kuhinje Topniška, so<br />
najbolj zadovoljni s prijaznim osebjem, pravi Franko Matejčič. Manj<br />
zadovoljni so sicer z ambientom, v katerem se prehranjujejo, a se<br />
zavedajo, da so zanj zadolženi sami. Včasih pa si želijo tudi bolj pestrega<br />
jedilnika.<br />
Sodexho se predstavi<br />
Kako rešujete morebitne težave z<br />
zaposlenimi?<br />
Takoj odidem na lokacijo, kjer je<br />
težava. Vse najraje rešujem z osebnim<br />
pogovorom.<br />
Kako skrbite za to, da so zaposleni<br />
zadovoljni, da radi pridejo na<br />
delo?<br />
Glede na njihovo uspešnost pri plači<br />
dobijo dodatne »procente«. Za to<br />
so mi vedno zelo hvaležni. Moje delavke<br />
so res zanesljive in jim zelo<br />
zaupam.<br />
Kaj radi počnete v prostem času?<br />
Ko pridem domov, si najprej rada<br />
odpočijem. Potem grem ven, imam<br />
psička s katerim veliko časa preživim<br />
zunaj.<br />
Katja Mlakar<br />
V dobrem vzdušju delovni dan v kuhinji Topniška hitro mine.<br />
DELOVNI DAN<br />
Marjan Ceglar: Moj delovni dan se začne v kuhinji okoli pol sedmih. Do pol devetih spremljam, kaj se<br />
dogaja, potek dela, kako stvari pridejo do naročnika. Potem pa sledi planiranje za naslednji dan, izpolnjevanje<br />
in urejanje obrazcev, zahtevki, delovne naloge in podobno.<br />
Nada Veličkovič: Pri meni se delovni dan začne okoli šestih zjutraj. Najprej pogledam, kaj je naročeno, ali<br />
je kaj dodatne ponudbe. Takrat, ko je dosti odsotnosti zaradi bolezni, iščem zamenjave. Potem se moram<br />
prebiti skozi elektronsko pošto, ki je je ogromno. Naročam živila za lokacije, obračunavam ure, reprezentanco<br />
... Dela je veliko.<br />
11
Kadri<br />
Prehrana za šolarje mora biti zdrava<br />
in privlačna<br />
Ena izmed pomembnih dejavnosti<br />
podjetja Sodexho je tudi kuhanje za<br />
šole in vrtce. Sodexho skrbi za prehrano<br />
v 15 osnovnih šolah, 4 vrtcih,<br />
3 srednjih šolah in na 2 fakultetah.<br />
Na dan tako pripravimo okoli 50<br />
zajtrkov, 5000 dopoldanskih malic,<br />
3800 kosil in 900 popoldanskih<br />
malic.<br />
Lucija Norčič, ki pri Sodexhu skrbi<br />
za prehrano v šolah in vrtcih, pravi,<br />
da je način dela v tem segmentu<br />
popolnoma drugačen kot običajno.<br />
Predvsem je veliko večji poudarek<br />
na kakovostni, zdravi in pestri hrani.<br />
Nadzor nad proizvodnjo varne<br />
hrane je še ostrejši, obroki se pripravljajo<br />
sproti, ni predpriprave za<br />
naslednji dan. Na vsaki šoli je vodja<br />
prehrane s katerim usklajujemo<br />
jedilnike, tako da vedno naročnik<br />
potrdi jedilnike. Pri pripravi ne<br />
uporabljamo konzervansov, juhe<br />
so naravne, veliko je sveže zelenjave<br />
in sadja. Najbolj občutljivi so seveda<br />
jaslični otroci, zadnje čase pa<br />
je velik porast otrok z dietami, za<br />
katere tudi ustrezno poskrbimo.<br />
Slavica Jelenkovič, vodja kuhinje<br />
v OŠ dr. Bogomirja Magajne, Divača<br />
Na kaj morate posebej paziti, ko<br />
kuhate za otroke?<br />
Nekaj otrok je alergičnih na živila,<br />
zato moramo biti pozorni na diete.<br />
Kaj imajo sicer otroci najraje?<br />
Testenine, riž, dunajske zrezke, piščančje<br />
krače, polento z golažem<br />
ali mlekom ...<br />
Kakšne lastnosti morajo imeti<br />
vaši zaposleni, ki so v stiku z najmlajšimi?<br />
Morajo biti predvsem prijazni.<br />
Najtežje je, pravi Norčičeva, uskladiti<br />
vse interese. Večini učiteljev<br />
in ravnateljev je v interesu, da se<br />
pripravlja hrana, ki jo priporočajo<br />
Smernice zdravega prehranjevanja<br />
v vzgojno-izobraževalnih ustanovah,<br />
ki jih je izdalo ministrstvo za<br />
zdravje leta 2005. Nekaj staršev to<br />
podpira, spet drugim je važno le to,<br />
da pride otrok sit domov. Če vprašamo<br />
otroke, bi jedli pico, makarone<br />
in pomfri. Na vseh šolah se trudimo<br />
najti srednjo pot: da je hrana<br />
zdrava, pestra in jo učenci radi<br />
pojedo, in nenazadnje je vse to potrebno<br />
pripraviti v okviru dogovorjene<br />
cene na posameznih šolah.<br />
Pogovarjali smo se z vodjami treh<br />
šolskih kuhinj. Pripravile so tudi<br />
recepte, da boste lahko domačim<br />
pripravili zimsko pojedino – eno od<br />
enolončnic in sladico. Dober tek!<br />
Vesna in Slavica Jelenkovič z dobrotami, ki sta jih pripravili za šolarje<br />
12
Koliko ljudi dela v kuhinji?<br />
Ena kuharica in ena pomočnica.<br />
Koliko obrokov na dan<br />
pripravite?<br />
220 malic in 150 kosil, vozimo<br />
tudi v druge šole.<br />
Kadri<br />
Kako usklajujete zdravo<br />
in otrokom zanimivo<br />
prehrano?<br />
Skrbimo za privlačen videz<br />
na krožniku. Raje<br />
uporabimo tri krožnike<br />
in je hrana že na pogled<br />
vabljiva, kot pa enega. Je<br />
sicer več dela, ampak so<br />
tudi šolarji bolj zadovoljni.<br />
Slavičin recept:<br />
KOLERABNA<br />
MINEŠTRCA<br />
Sestavine:<br />
1 jogurtov lonček fižola<br />
4 mlade srednje velike<br />
rumene kolerabe<br />
3 kg krompirja<br />
2 korenčka<br />
1/2 gomolja zelene<br />
nekaj vejic peteršilja in zelene<br />
1 zrel paradižnik<br />
klobasa ali prekajena svinjina<br />
sol, poper<br />
Najprej posebej skuhamo fižol.<br />
Kolerabo, krompir, korenček in<br />
Mineštrica je sicer spadala med jesenske<br />
dobrote v Sodexhovem loncu, a jo je<br />
hitro zmanjkalo<br />
gomolj zelene olupimo oziroma<br />
ostrgamo ter narežemo na lističe,<br />
nato kuhamo približno 1 uro.<br />
Ko zavre, dodamo kuhan fižol,<br />
vključno z vodo, klobaso ali kakšen<br />
drug kos prekajene svinjine,<br />
sesekljane sveže vejice peteršilja<br />
in zelene ter olupljen paradižnik,<br />
zrezan na kocke.<br />
Nato še solimo in popramo. Tako<br />
pripravljeni mineštrci lahko dodamo<br />
tudi prežganje.<br />
Nataša Eler, vodja kuhinje<br />
OŠ Koper<br />
Nataša Eler,<br />
vodja kuhinje v OŠ Koper<br />
Na kaj morate pri svojem delu<br />
posebej paziti?<br />
Na to, da je prehrana za otroke res<br />
zdrava.<br />
Kaj imajo najraje?<br />
Dunajski zrezek. Ne marajo pa zelenjave.<br />
Imate kakšne trike, da jo vseeno<br />
vpletete v jedilnik?<br />
Seveda. Naredimo na primer zelenjavni<br />
pire, pa ga otroci z veseljem<br />
pojejo.<br />
Kakšne lastnosti morajo imeti<br />
vaši zaposleni?<br />
Morajo biti prijazni. In znati morajo<br />
motivirati otroka. Če je izbirčen, ga<br />
morajo znati prepričati, da ima jed,<br />
ki je na krožniku, rad.<br />
Pašta fižol je tako okusna, da jo kmalu zmanjka!<br />
Koliko ljudi dela v kuhinji?<br />
Dvanajst na vseh lokacijah.<br />
13
Kadri<br />
smernice zdrave prehrane, ki se jih<br />
moramo držati. Kruh mora biti čim<br />
bolj temen, dva ali trikrat na teden<br />
mora biti mlečna malica, vsak dan<br />
sadje ali sadni jogurt ...<br />
Kaj imajo vaši šolarji najraje?<br />
Najraje jedo sladke žepke – čokoladne,<br />
jabolčne ali skutne, pa tudi<br />
mlečni gres. Ne marajo pa pic in<br />
paštet.<br />
Kakšne lastnosti morajo imeti<br />
vaši zaposleni?<br />
V sebi morajo nositi ljubezen do<br />
otrok in morajo biti urejeni.<br />
Koliko ljudi dela v kuhinji?<br />
Štiri in ena polovični delovni čas.<br />
Za zadovoljne šolarje se v Kopru zelo potrudijo.<br />
Koliko obrokov na dan pripravite?<br />
570 malic in 3<strong>30</strong> kosil, vozimo tudi<br />
v podružnice.<br />
Koliko obrokov na dan pripravite?<br />
Okoli 100, ker jih vozimo tudi drugam.<br />
Kako usklajujete zdravo in otrokom<br />
zanimivo prehrano?<br />
Tako, da jim postrežemo tudi hrano,<br />
ki jo imajo radi. Kdaj pa kdaj jih<br />
razvajamo z dunajskim zrezkom in<br />
s sladoledom.<br />
Natašin recept:<br />
PAŠTA FIŽOL<br />
sestavine:<br />
20 dag rjavega fižola -<br />
češnjevec<br />
50 dag krompirja<br />
10 dag korenčka<br />
15 dag suhega mesa ali klobasa<br />
3 dag olja<br />
3 stroki česna<br />
1 žlica moke<br />
6 dag drobnih testenin - polžki<br />
lovorov list, sol, poper<br />
Fižol zvečer namočimo in naslednji<br />
dan kuhamo skupaj s suhim<br />
mesom. Ko je že skoraj kuhan,<br />
dodamo na kocke narezan krompir<br />
in korenček. Meso vzamemo ven in<br />
narežemo. Zabelimo s popraženo<br />
moko in česnom, solimo, popramo,<br />
dodamo lovorov list in testenine ter<br />
kuhamo do mehkega.<br />
Francka Bremec, vodja kuhinje<br />
OŠ Josipa Plemlja, Bled<br />
Na kaj morate pri pripravi hrane<br />
za šolarje posebej paziti?<br />
Za šolske malice so zelo stroge<br />
Rižev narastek je med blejskimi<br />
šolarji zelo priljubljen, pravi vodja<br />
kuhinje Francka Bremec.<br />
Kako usklajujete zdravo in otrokom<br />
zanimivo prehrano?<br />
Zelenjave ne marajo preveč, zato<br />
jim pomagamo. Zelenjavno juho<br />
jim na primer spasiramo in jo imajo<br />
raje. Tega so potem veseli tudi<br />
starši otrok.<br />
Franckin recept:<br />
RIŽEV NARASTEK<br />
Potrebujemo:<br />
1 liter mleka<br />
<strong>30</strong> dag riža<br />
10 dag masla<br />
3 jajca<br />
10 dag sladkorja<br />
10 dag skute<br />
Riž naj 10 minut vre v mleku.<br />
Naredimo zmes 10 dag masla,<br />
3 rumenjakov in 10 dag<br />
sladkorja. Iz beljakov naredimo<br />
sneg. Med ohlajen riž dodamo<br />
10 dag skute, potem pa<br />
še zmes rumenjakov, masla in<br />
sladkorja ter sneg. Vse skupaj<br />
premešamo. Damo v pomaščen<br />
pekač in pečemo pol ure<br />
pri 180 stopinjah. Lahko dodamo<br />
tudi rozine, skuto lahko<br />
zamenjamo z jabolki.<br />
Katja Mlakar<br />
14
Nagrajenec večera<br />
Letošnji dobitnik kristalnega krožnika je Darko Marin<br />
Kadri<br />
V kuhinji Strojna, ki je centralna kuhinja, dnevno pripravimo<br />
1.500 obrokov za 22 naročnikov. Ekipa šteje<br />
25 sodelavcev s katerimi Darko Marin odlično sodeluje.<br />
Zaposleni ga spoštujejo, ker je strog, vendar pravičen,<br />
pravijo. Zato pripravijo veliko koristnih nasvetov<br />
in animacij. Zaradi svoje dobre komunikacije uspešno<br />
sodeluje s kontaktnimi osebami v podjetjih in jih razvaja<br />
z animacijami ob posebnih priložnostih. Pri svojem<br />
delu je zelo samostojen in kritičen, zato mu lahko<br />
zaupamo.<br />
Darko Marin je pri svojem delu samostojen in kritičen,<br />
zato mu lahko zaupamo.<br />
Darko Marin se je Sodexhu prvič predstavil na osebnem<br />
razgovoru junija leta 2003. Takoj smo opazili, da<br />
gre za izredno ambicioznega človeka, ki ima jasne cilje,<br />
kaj želi doseči v prihodnosti.<br />
Naše sodelovanje se je pričelo pol leta kasneje, oktobra<br />
2003, kjer se je v podjetju Henkel Maribor zaposlil<br />
kot kuhar in vodja izmen. Opaziti smo njegove pozitivne<br />
lastnosti, kot so odgovornost, organiziranost in<br />
smisel za timsko delo. Kmalu je prevzel vse cateringe<br />
na področju Maribora. Ker zna prisluhniti željam naročnikov<br />
in se osebno angažirati pri delu, so pohvale<br />
kar deževale.<br />
Po dobrem letu dela v Henklu smo se januarja 2005<br />
odločili, da prevzame delovno mesto vodje kuhinje<br />
Strojna Maribor. Zaradi znanja, izkušenj in discipliniranosti<br />
ter čuta za ljudi smo bili veseli, da smo izbrali<br />
pravega vodjo.<br />
Direktorica družbe Cvetka Franko čestita nagrajencu<br />
večera Darku Marinu.<br />
Letošnje leto bo končal diplomo na Višji gostinski šoli<br />
v Mariboru. Zelo rad se udeležuje tudi različnih kulinaričnih<br />
tekmovanj, od koder prinaša najvišja odličja<br />
in pohvale.<br />
Iskrene čestitke, zelo smo zadovoljni, da lahko sodelujemo<br />
z vami!<br />
Mojca Šiker,<br />
regijski operativni vodja<br />
15
Izobraževanje<br />
Izobraževanje vodstvenega kadra<br />
Komunikacija, vodenje, zavzetost<br />
Oktobra je v Ljubljani potekalo izobraževanje celotnega<br />
operativnega vodstvenega kadra. Ključne točke<br />
srečanja so bile komunikacija, vodenje, zdravje<br />
in počutje zaposlenih, pripadnost podjetju, varno in<br />
zdravo delo. Poleg navedenega je direktorica družbe<br />
Cvetka Franko predstavila pomembne točke glede<br />
ciljev in poslovanja v tekočem letu 2007/8.<br />
Timsko delo<br />
Z namenom boljšega povezovanja, komunikacije in<br />
večje organizacijske učinkovitosti je potekalo ob koncu<br />
septembra izobraževanje za ključne vodstvene<br />
kadre (23 udeležencev). Izobraževanje se je odvijalo v<br />
idiličnem okolju Julijskih Alp pod vodstvom podjetja<br />
Creatoor. V nadaljevanju si oglejte nekaj utrinkov iz<br />
delavnice.<br />
Marija Meznarič<br />
Vodstveni kader v operativi.<br />
Namen vseh nalog je bil razvoj timskega dela.<br />
Varno delo vpliva na število nesreč.<br />
Zdravje in dobro počutje sta naši vrednoti.<br />
Ob večernem ognju smo pekli kostanj.<br />
16
Izobraževanje<br />
Ekipi je uspelo sestaviti himno Sodexha!<br />
Vodstvena ekipa je imela nalogo pripraviti<br />
večerjo.<br />
Ustvarjalnost in kreativnost tima so ključni za razvoj.<br />
17
Glavna tema<br />
Posebni dnevi si zaslužijo poseben jedilnik<br />
Praznična pijača je vedno vino, nikar<br />
gostom ne ponujajmo piva!<br />
Posebne priložnosti, kot so prazniki<br />
ali druga obeležja, so ponavadi<br />
obogatene tudi z nevsakdanjimi<br />
jedmi. Pravzaprav so posebne jedi,<br />
ki jih ob praznikih uživamo, le del<br />
zaporedja tradicionalnih dogodkov<br />
in nekakšnega rituala, ki se dogaja<br />
ob takšnih dnevih, pojasnjuje etnolog<br />
prof. dr. Janez Bogataj.<br />
Zelo pomembno za pripravo posebnih<br />
jedi je cerkveno leto. Ne<br />
smemo pa pozabiti, da v Sloveniji<br />
živi več različnih narodnosti in je<br />
vselej treba paziti tudi na cerkvene<br />
praznike drugih ver, na primer<br />
na pravoslavni božič in veliko noč,<br />
opozarja Bogataj. S kulinaričnimi<br />
posebnostmi so pri nas popestreni<br />
tudi vsi osebni prazniki, kot so<br />
godovi, rojsni dnevi, obletnice, srečanje<br />
z abrahamom, poroke in tudi<br />
pogrebi.<br />
Pomemben je ritual<br />
Ostali slovenski državni prazniki<br />
zaenkrat še niso dosegli te ravni,<br />
da bi tudi ob njihovem praznovanju<br />
kaj posebnega jedli ali pili. Edino<br />
morda na slovenski kulturni praznik,<br />
to je 8. <strong>februar</strong>ja, če gre človek<br />
na kakšno proslavo, kjer nazdravi<br />
in je deležen manjše zakuske.<br />
To po mnenju Bogataja pomeni, da<br />
državnih praznikov še nismo vzeli<br />
za svoje, da še niso pravi prazniki.<br />
V naših glavah so to predvsem dela<br />
prosti dnevi, ki nimajo nikakršnega<br />
rituala. Takoj, ko se pojavi ritual v<br />
nekem dnevu, je v njem zajeta tudi<br />
hrana.<br />
Pri osebnih praznikih, kot je na<br />
primer rojstni dan, je glavno to, da<br />
se okoli slavljenca zbere določen<br />
krog ljudi, ki mu je blizu: predvsem<br />
člani družine ali razširjene družine<br />
in prijatelji. Izbira jedi sploh ni pomembna,<br />
le da so na sporedu tiste,<br />
ki jih ne uživamo vsak dan.<br />
Glavni prazniki<br />
Med glavne praznike v Sloveniji, ki<br />
so povezani z intenzivno pripravo<br />
jedi, sodijo: pust, velika noč, martinovo,<br />
silvestrovo in drugi. Splošno<br />
pravilo se po besedah Bogataja<br />
glasi: »Če je praznik, mora biti<br />
tudi jedilnik prazničen.« To pomeni,<br />
da jedi na mizi niso vsakdanje,<br />
pač pa nekaj redkega, izjemnega,<br />
kar dokazuje, da je tudi praznik poseben<br />
dan, zaznamovan drugače,<br />
kot ostali dnevi v letu.<br />
Za pust so značilne koline, mesne<br />
jedi in cvrtje - na primer krofi. Za<br />
veliko noč mora biti na mizi kruh,<br />
šunka, jajca, potica. Za martinovo<br />
je značilna perutnina, predvsem<br />
gos ali raca, zraven pa rdeče zelje<br />
in mlinci. Za božič so značilne koline,<br />
pečenke, božični kruh in potica.<br />
Za silvestrovo pa je jedilnik povsem<br />
poljuben, le da ostaja prazničen.<br />
Vino ali pivo? Vino!<br />
Glavna praznična pijača pri nas je<br />
vino, pravi Bogataj. Pripravimo in<br />
postrežemo ga glede na jedi, pa<br />
tudi glede na to, kateri letni čas je.<br />
Pozimi na primer lahko ponudimo<br />
tudi kuhano vino. Le ob pustu pri<br />
pijači ni omejitev: »Pust je praznik,<br />
ko nam je dovoljeno noreti naokoli,<br />
zato je torej tudi izbira pijače bolj<br />
prosta. Pri ostalih praznikih pa se<br />
spodobi, da pijemo vino.« Dovoljen<br />
je seveda tudi mošt.<br />
Želite gostom za praznik ponuditi<br />
pivo? - Nikar! Če je vino pri nas<br />
glavna praznična pijača, ima pivo<br />
povsem drugačen pomen, opozarja<br />
Bogataj. Pije se predvsem na<br />
družabnih srečanjih. Za silvestrovo<br />
ponavadi pijemo penino. Treba je<br />
opozoriti na veliko napako, ki jo ob<br />
tem počnejo ljudje: s penino nazdravljamo,<br />
a ne trkamo s kozarci!<br />
Recepti za posebne<br />
priložnosti<br />
PUSTNI KROFI<br />
Potrebujemo: 1 kg moke, 14 dag<br />
olja, 10 dag kvasa, malo žličko soli,<br />
½ l mleka, 8 rumenjakov, 10 dag<br />
sladkorja, 2 zavitka vanilijeva sladkorja,<br />
nastrgano limonino lupino,<br />
rum, muškatni orešček.<br />
Kvas naj vzhaja v toplem mleku.<br />
Potem ga dodamo v zmes moke in<br />
dodatkov in jo 20 minut stepamo<br />
v mešalniku. Testo razdelimo na<br />
enake kose, da bodo krofi enaki.<br />
Oblikujemo kroglice, jih položimo<br />
med dva pomokana serveta in pu-<br />
18
stimo vzhajati.<br />
Medtem počasi segrevamo olje za<br />
cvrtje (najboljše je palmovo). Ko je<br />
dovolj vroče, položimo krofe v olje<br />
(tako, da lahko prosto plavajo) in jih<br />
po približno štirih minutah obrnemo.<br />
Ko so pečeni, jih položimo na<br />
papirnato brisačko. Ohlajene pa z<br />
brizgo napolnimo z marmelado,<br />
lahko tudi z vanilijevim ali čokoladnim<br />
nadevom.<br />
v malo mlačnega mleka, primešamo<br />
malo sladkorja, posujemo<br />
z žličko moke in pustimo pokrito<br />
vzhajati. V skledi zmešamo moko,<br />
sol, rumenjaka, sladkor, vanilijev<br />
sladkor, mleko, rum. Vzhajano<br />
zmes dodamo v skledo z moko (pazimo,<br />
da ne pride v stik s soljo) in<br />
mešamo. Raztopljeno maslo sobne<br />
temperature primešamo testu<br />
šele, ko so vse sestavine že malo<br />
praznično večerjo iz slovenskih<br />
dobrot. Za predjed lahko postrežete<br />
kruhke, premazane s hrenom<br />
in obložene s pršutom, nanje pa<br />
položite orehova jedrca in olive.<br />
Nevsakdanja juha je lahko kostanjeva.<br />
Mesu in prilogi za glavno jed<br />
pa lahko dodate višnjevo omako, ki<br />
zagotovo ni del vašega vsakdanjega<br />
jedilnika.<br />
VIŠNJEVA OMAKA<br />
Potrebujemo: 1/2 kg svežih ali kozarec<br />
vloženih višenj, 1 dl rdečega<br />
vina, 2 žlici sladkorja, 2 žlici moke,<br />
2 žlici drobtin, žlico surovega masla,<br />
cimetovo palčko, limonino lupino,<br />
sol, sladkor, vino po okusu.<br />
Glavna tema<br />
OREHOVA POTICA<br />
Za testo potrebujemo: 500 g moke,<br />
<strong>30</strong> g kvasa, 250 ml mleka, žličko<br />
soli, 2 rumenjaka, 50 g sladkorja,<br />
80 g masla, žlico ruma, vanilijev<br />
sladkor.<br />
Za orehov nadev potrebujemo: 70<br />
g masla, 3 rumenjake, 250 g sladkorja,<br />
limonino lupinico, noževo<br />
konico mletih klinčkov, 4 žlice kisle<br />
smetane, 500 g orehov in sneg<br />
dveh beljakov.<br />
Priprava nadeva: Rumenjake penasto<br />
umešamo s sladkorjem, dodamo<br />
zmehčano maslo, naribano<br />
limonino lupinico, klinčke, kislo<br />
smetano in orehe. Na koncu rahlo<br />
vmešamo še beljakov sneg.<br />
Priprava testa: kvas raztopimo<br />
premešane. Vse dobro pregnetemo<br />
in po potrebi dodamo<br />
še malo moke, da se testo<br />
ne prijemlje rok. Testo pokrijemo<br />
in pustimo vzhajati, da<br />
se volumen podvoji. Nato ga<br />
zvaljamo in namažemo z nadevom,<br />
zvijemo, prestavimo v<br />
pekač in pustimo, da ponovno<br />
vzhaja. Vzhajano potico na nekaj<br />
mestih prebodemo z dolgo iglo<br />
in premažemo s stepenim jajcem.<br />
Pečemo pri 180 stopinjah približno<br />
45 minut.<br />
Naredite kulturni praznik<br />
prazničen<br />
Za praznično vzdušje 8. <strong>februar</strong>ja<br />
lahko poskrbite sami. Pripravite<br />
Višnje največkrat uporabimo pri pripravi<br />
desertov. Zelo okusna pa je<br />
tudi višnjeva omaka, ki bo popestrila<br />
glavno jed.<br />
Na maslu spenimo 2 žlici sladkorja<br />
in prepražimo še 2 žlici moke<br />
in 2 žlici drobtin. Zalijemo z vodo,<br />
v kateri so se kuhale višnje, ki jih<br />
pretlačimo. Dodamo 1 dl rdečega<br />
vina, limonino lupinico, cimetovo<br />
palčko, malo soli in pustimo, da<br />
zavre. Večkrat premešamo.<br />
Katja Mlakar<br />
19
Glavna tema<br />
RAZISKAVA ZAVZETOSTI ZAPOSLENIH - <strong>2008</strong><br />
Skupina Sodexho Alliance že drugič pripravlja raziskavo o zavzetosti<br />
zaposlenih, ki se bo zgodila aprila <strong>2008</strong>. Z njo želimo<br />
izmeriti dejavnike, ki spodbujajo zavzetost, lojalnost in odgovornost<br />
do organizacije. Prav tako bomo z raziskavo ugotovili,<br />
koliko smo na tem področju napredovali od prejšnje raziskave.<br />
Ugotovili bomo tudi, na katerih področjih se bomo morali v prihodnje<br />
še bolj potruditi.<br />
Dve Sodexhovi glavni vrednoti – razvoj in kakovostna storitev<br />
sta močno vezani tudi na raziskavo. Sodelovanje zaposlenih je<br />
namreč ključnega pomena, da bomo ugotovili, kaj delamo dobro<br />
in kaj bi lahko delali še bolje. Vsakemu od zaposlenih daje<br />
možnost izraziti svoje videnje delovnega okolja. Ker se učimo iz<br />
izkušenj zaposlenih, želimo v Sodexhu zagotoviti, da bo tudi za<br />
zaposlene vsak nov dan – boljši dan.<br />
Želimo in pričakujemo sodelovanje<br />
zaposlenih!<br />
S pomočjo zaposlenih lahko natančno opredelimo njihovo zavzetost.<br />
Tako bomo še uspešnejši pri delu z ljudmi, motiviranju<br />
zaposlenih in ohranjanju njihovih sposobnosti, ki so ključnega<br />
pomena v našem poslu.<br />
Raziskavo, ki je zaupna, vodi specializirana neodvisna organizacija,<br />
ki se ukvarja s človeškimi viri, Hewitt Associates. Ta bo<br />
tudi zbirala in analizirala vaše odgovore in zagotavljala, da bodo<br />
ostali anonimni.<br />
Ugotovitve raziskave bodo znane do konca leta <strong>2008</strong>. Vendar to<br />
ne pomeni, da se bo proces končal na tej točki!<br />
Anketa bo potekala aprila <strong>2008</strong>. Zaposlenim v operativi bomo<br />
poslali vprašalnike neposredno na lokacijo, vodstveni delavci<br />
in zaposleni na upravi pa bodo anketo izpolnjevali na internetnih<br />
straneh. Podrobnejše informacije o poteku bodo objavljene<br />
v internem časopisu Informator, zaposlene bomo obvestili še<br />
dodatno preko oglasnih desk in obvestil, ki bodo priložena pri<br />
mesečnih izplačilih plač, predvidoma marca <strong>2008</strong>.<br />
V anketo bodo vključeni vsi zaposleni in pričakujemo njihovo<br />
sodelovanje!<br />
Marija Meznarič,<br />
direktorica kadrovske službe<br />
Zakaj zavzetost?<br />
V Sodexhu verjamemo, da so zaposleni<br />
največje bogastvo. Mnenje zaposlenih<br />
nam bo v pomoč pri:<br />
- Razumevanju ključnih dejavnikov, ki<br />
vplivajo na zavzetost in zadovoljstvo zaposlenih.<br />
- Usmerjanju človeških energij in resursov<br />
na najpomembnejša področja.<br />
- Sprejemanju akcijskih načrtov in ukrepov<br />
na ključnih dejavnikih, ki vplivajo na<br />
zavzetost in zadovoljstvo.<br />
- Spremljanju in merjenju uspeha in napredka<br />
kot posledici sprejetih ukrepov.<br />
Kdo sodeluje?<br />
V raziskavi o zavzetosti delavcev leta<br />
<strong>2008</strong> bo sodelovalo kar okoli 97 % vseh<br />
Sodexhovih zaposlenih po svetu!<br />
V državah z več kot 800 zaposlenimi jih<br />
bomo izbrali 20 % in jih povabili k sodelovanju.<br />
V državah, kjer pa je zaposlenih<br />
manj kot 800, pa bomo k sodelovanju povabili<br />
kar vsakega zaposlenega. K sodelovanju<br />
so povabljeni tudi vsi menedžerji.<br />
Kako bomo zagotavljali anonimnost?<br />
Odgovore in komentarje bo zbirala in<br />
analizirala neodvisna družba (Hewitt<br />
Associates). Vsi odgovori bodo vezani na<br />
ustrezno število odzivov. Tako bomo zagotovili<br />
statistično veljavnost in anonimnost.<br />
Kaj bomo storili z rezultati?<br />
Raziskava bo pokazala, kje in kako lahko<br />
zavzetost zaposlenih še izboljšamo. Izdelali<br />
bomo načrte za izboljšave in priporočila,<br />
kako jih umestiti v delovni vsakdan.<br />
20
Poslovanje<br />
Tudi preteklo poslovno leto zelo uspešno<br />
V poslovnem letu 2006/2007 smo<br />
nadaljevali z uspešnim razvojem<br />
naše družbe. Tako zdaj dnevno postrežemo<br />
več kot 40.000 gostom po<br />
celi Sloveniji. Naši stalni gostje rastejo<br />
z nami, saj pripravljamo prehrano<br />
za najmlajše v vrtcih, osnovnih<br />
šolah, v podjetjih in ponovno<br />
tudi v bolnišnici.<br />
V razgibanem poslovnem letu, kjer<br />
smo prešli s tolarskega poslovanja<br />
na evro, smo dosegli zastavljene<br />
cilje. Res je, da vsako leto težje,<br />
vendar nas doseženo navdaja z večjim<br />
zadovoljstvom. Posebej smo<br />
ponosni, da sodelujemo z našimi<br />
naročniki že vrsto let brez prekinitev,<br />
naša stopnja zaupanja je več<br />
kot 98 %. Naši čisti prihodki od<br />
prodaje proizvodov in storitev so<br />
se povečali za 8,97 % v primerjavi s<br />
preteklim letom in tako smo uspešno<br />
zaključili naše poslovno leto.<br />
Predanost zaposlenih je<br />
zelo pomembna<br />
Največji del uspehov lahko pripišemo<br />
predvsem našim zaposlenim<br />
v kuhinjah in naših restavracijah.<br />
Prav predanost zaposlenih naši<br />
gostje vedno opazijo in tudi pohvalijo.<br />
Brez odkritih, včasih tudi manj<br />
prijetnih izmenjavanj pogledov na<br />
našo prihodnost tudi v prihodnje<br />
ne bo šlo. V zadnjem času težko<br />
ponudimo dovolj dobre pogoje za<br />
kuharje v naši družbi. Srečujemo<br />
se z velikim pomanjkanjem kuharskega<br />
kadra in sploh ljudi za naše<br />
restavracije. Delo pri nas zahteva<br />
veliko odrekanj in veliko fizičnega<br />
napora, saj v marsikateri kuhinji<br />
niso idealni pogoji za delo.<br />
Poiskati dovolj motivov, da ostanemo<br />
skupaj in da se nam z veseljem<br />
pridružijo novi zaposleni, bo ena<br />
izmed prioritet v prihajajočem letu.<br />
Naše podjetje je namreč vseeno<br />
največje in najtrdnejše zasidrano v<br />
slovenskem prostoru. Kljub večinskemu<br />
lastniku, ki včasih ne more<br />
razumeti slovenskih posebnosti, je<br />
usoda naših plač in naših varnih<br />
služb v rokah nas, ki smo v tem<br />
podjetju zaposleni.<br />
Seveda pa ne smemo pozabiti na<br />
naše poslovne partnerje s katerimi<br />
in zaradi katerih dosegamo uspehe.<br />
Z njimi si želimo poglobljenega<br />
sodelovanja tudi v prihodnje.<br />
Pogled v prihodnost<br />
Ob pregledu desetletne prisotnosti<br />
naše družbe na slovenskem trgu<br />
se ne oziramo več nazaj. Znanje<br />
in potrditve, ki nam jo priznavajo<br />
naši naročniki, gostje, dobavitelji<br />
in lastniki, zastavljajo nove izzive<br />
in iščejo nove, trdnejše poti za prihodnost.<br />
Tudi v prihodnjem letu bomo največ<br />
pozornosti namenili našim naročnikom<br />
in gostom ter jim ponudili<br />
tudi nove storitve in s tem razširili<br />
dejavnost na področje čiščenja<br />
objektov, urejanja okolice poslovnih<br />
stavb in receptorske službe.<br />
Sicer pa tudi štiridesetlena prisotnost<br />
Sodexha Alliance na mednarodnem<br />
trgu potrjuje našo<br />
usmerjenost v prihodnost: naše<br />
poslanstvo in vrednote so nad<br />
uspešnostjo, ki se na koncu meri<br />
samo v številkah. Vrednote skupine<br />
Sodexho Alliance so timski duh,<br />
stalen razvoj novih storitev za naše<br />
naročnike in goste ter spoštovanje<br />
različnosti vseh ras, političnih pogledov<br />
in ekonomskega razvoja.<br />
Trden in spoštljiv partnerski odnos<br />
ter zaupanje v sodelavce in v njihove<br />
sposobnosti nas je in nas bo<br />
ločevalo od naše konkurence tudi<br />
v prihodnje. Sproščena organiziranost,<br />
delitev moči in odgovornosti<br />
med zaposlenimi, ne pa koncentracija<br />
moči v vodstvu, bo imperativ<br />
uspešnega razvoja mednarodnega<br />
podjetja v Sloveniji tudi v bodoče.<br />
Cvetka Franko,<br />
direktorica družbe<br />
22
Od{tekano! Plo~evinka vsebuje prenosni USB-modem, na voljo pa sta tudi podatkovni PC kartici,<br />
ki omogo~ajo hitrosti prenosa podatkov do 3,6 Mb/s. Namestitev na prenosni ali namizni ra~unalnik<br />
je enostavna. Cena UMTS naprav za prenos podatkov je odvisna od izbire paketa (Mini, Maksi, Mega in Giga), ki se med<br />
seboj razlikujejo po mese~ni naro~nini in vklju~eni koli~ini brezpla~nega prenosa podatkov (od 0 do 10 GB).<br />
USB-Modem<br />
Novatel Wireless Ovation MC950D<br />
USB-Modem<br />
Option GlobeSurfer iCon 7.2<br />
PCMCIA-Kartica<br />
Option Globetrotter GT MAX 7,2 Ready<br />
PCI Express-Kartica<br />
Novatel Wireless Merlin XU870<br />
Slike so simboli~ne.<br />
Za priklop na {irokopasovni internet je potreben ustrezen signal Mobitela ali tujih pogodbenih operaterjev.<br />
S signalom Mobitel GSM je pokritega 99,3 %, z Mobitelom UMTS 72,3% prebivalstva Slovenije.<br />
*USB-modem ali PC podatkovno kartico lahko kupite za samo 0,01 EUR ob skleniti/podalj{anju naro~ni{kega<br />
razmerja Mobitel GSM/UMTS za 24 mesecev in ob naro~nini na Giga paket za prenos podatkov.<br />
Ponudba velja za vse, ki nimate veljavnega aneksa UMTS {t. 14/2005.<br />
Ostale cene in pogoje nakupa preverite na www.mobitel.si/instantinternet
Novi naročniki<br />
Novi naročniki<br />
Vojašnica Šentvid<br />
Slovenska vojska je namenjena vojaški obrambi,<br />
izvajanju mednarodnih obrambnih, vojaških ter<br />
drugih obveznosti, ki jih je prevzela Republika<br />
Slovenija, sodelovanju v nalogah zaščite, reševanja<br />
in pomoči, sodelovanju v operacijah kriznega<br />
odzivanja in humanitarnih operacijah.<br />
Podjetje Grieshaber Logistika d. o. o.<br />
iz Krškega, ki je bilo ustanovljeno leta 2005, trenutno<br />
zaposluje 125 oseb. Deluje po projektu<br />
ECF (European Customizing Facility), kar pomeni<br />
organiziranje vseh logističnih postopkov od<br />
prevzema, skladiščenja, pakiranja, odpreme in<br />
dostave orodij in pripomočkov za podjetje Robert<br />
BOSCH. Glavni postopki v ECF so: prevzem blaga,<br />
nadzor, skladiščenje, sortiranje, pakiranje in<br />
transport.<br />
Družinsko podjetje Plastoform d. o. o.<br />
je v lanskem letu praznovalo <strong>30</strong>-letnico delovanja.<br />
Podjetje zaposluje prek 200 ljudi, ki 65 %<br />
prihodka ustvarijo z izvozom. V svoji panogi se<br />
uvrščajo med tri najboljša podjetja v Evropi, tako<br />
po številu zaposlenih kot po obsegu proizvodnje.<br />
Proizvodni program obsega preoblikovanje plastike,<br />
ki je ostal v matici v Šmarjeti, medtem ko<br />
se je preoblikovanje akrilnega (pleksi) stekla v<br />
celoti preselilo v obrat na Blanci.<br />
V podjetju KIK Plastika d. o. o.<br />
iz Kamnika proizvajajo celoten spekter izdelkov<br />
v proizvodnji od PE folij do reklamnih vrečk za<br />
industrijo in gospodinjstva. Sedež podjetja je na<br />
Kamniški cesti 19, 1241 Kamnik. Telefon: 01 8<strong>30</strong><br />
39 72, fax: 01 839 44 65.<br />
Podjetje VAR d. o. o.<br />
je bilo ustanovljeno leta 1994 in s 56 zaposlenimi<br />
delavci nadaljuje dolgoletno tradicijo orodjarstva<br />
v Gornji Radgoni. Orodja in namenske stroje, ki<br />
jih izdelujejo v njihovi orodjarni, izdelujejo po lastni<br />
konstrukciji s sodobno opremo in tehnološkimi<br />
pripomočki. Kakovost razvoja, proizvodnje<br />
in prodaje obvladujejo in zagotavljajo v skladu s<br />
standardom kakovosti ISO 9001: 2000.<br />
Facility<br />
management<br />
Podjetje Arcont d. d.<br />
je največji evropski proizvajalec vseh vrst bivalnih<br />
enot in montažnih objektov. Arcont IP d. o. o. pa<br />
je eden vodilnih proizvajalcev stavbnega pohištva<br />
v Sloveniji. V obeh družbah je zaposlenih okrog<br />
800 ljudi s trendom dodatnega zaposlovanja. Poslanstvo<br />
podjetja se udejanja skozi kakovost poslovanja,<br />
s katero želijo doseči ne le zadovoljstvo,<br />
ampak tudi navdušenje njihovih strank.
Zgodovina podjetja Inglar d. o. o.<br />
sega v leto 1990. Podjetje začne poslovati leta<br />
1992 s proizvodnjo žičnih in plastičnih veziv za<br />
uporabo v vinogradništvu. Leta 1997 podjetje<br />
kupi del nekdaj uspešnega podjetja Elrad d. d. v<br />
stečaju in začne na novo postavljati proizvodnjo<br />
anten in pribora. Tako se sčasoma izoblikujejo<br />
trije osnovni programi: antenski program, galvanske<br />
storitve in proizvodnja drugih kovinskih<br />
izdelkov predvsem za potrebe avtomobilske industrije.<br />
Podjetje Expo biro d. o. o.<br />
je med večjimi podjetji v Sloveniji in jugovzhodni<br />
Evropi na področju postavitve montažnih objektov<br />
za prireditve in industrijo. Njihovi prodajni programi<br />
zajemajo prireditvene šotore, skladiščne<br />
šotore, tribune in specialne konstrukcije, montažne<br />
storitve, proizvodnjo ponjav, najem gradbenih<br />
odrov in širok izbor kakovostnih notranjih<br />
in vhodnih vrat ter druge proizvode iz masivnega<br />
lesa.<br />
Novi naročniki<br />
Podaljšane pogodbe<br />
Waldorfska šola Maribor<br />
Učni načrt, predmetnik, urnik in celotni vzgojnoizobraževalni<br />
proces Waldorfske šole izhaja iz<br />
poznavanja in upoštevanja duhovno-duševnega<br />
in fizičnega razvoja otroka, njegovega povezovanja<br />
s svetom odraslih in okolja, v katerem biva.<br />
Za pedagoški proces in zdrav razvoj otrok je pomembno<br />
to, da imajo učenci pred seboj ljudi, ki<br />
se skupaj z njimi tudi sami razvijajo, imajo žive<br />
misli in so v toku življenja.<br />
CSS-IP d. o. o.<br />
Center slepih in slabovidnih<br />
– invalidsko podjetje, družba za<br />
usposabljanje in zaposlovanje invalidov<br />
je bila ustanovljena z namenom<br />
opravljanja poklicne rehabilitacije<br />
in zaposlovanja slepe<br />
in slabovidne populacije. Podjetje<br />
danes zaposluje 1<strong>30</strong> delavcev, od<br />
tega je 42 % invalidov. Sestavljata<br />
ga dve enoti: kovinska, kjer proizvajajo<br />
stružene in izsekane dele<br />
in klicni center, kjer opravljajo<br />
raziskave javnega mnenja.<br />
Miha Muhič<br />
VDC Saša<br />
je javni socialnovarstveni zavod, ki pokriva potrebe<br />
invalidnih oseb z motnjo v duševnem in telesnem<br />
razvoju na področju treh upravnih enot<br />
(UE Velenje, UE Mozirje in UE Žalec). Organizirajo<br />
obliko varstva, s katero se izpolnjujejo pravice<br />
odraslih invalidnih oseb do storitve, ki jim daje<br />
možnost aktivnega vključevanja v družbeno življenje<br />
in delovno okolje ter opravljanje koristnega<br />
in njihovim zmožnostim primernega dela.<br />
Osnovna šola Gorje<br />
leži v prelepem predelu Slovenije med Blejskim<br />
jezerom in planoto Pokljuko. Obkrožajo jo Karavanke<br />
in Julijske Alpe. Začetki osnovnega šolstva<br />
segajo v leto 1835, ko so v prvem nadstropju mežnarije<br />
uredili šolsko sobo. Prva šolska zgradba,<br />
v kateri je danes vrtec, pa je bila zgrajena leta<br />
1870. Šola je poleg izvajanja obveznega programa<br />
vključena v različne projekte in ima organizirane<br />
različne dejavnosti.
Naročnik<br />
Institut Jožef Stefan<br />
Med Sodexhovimi naročniki je tudi<br />
Institut Jožef Stefan (IJS). Ta raziskovalna<br />
ustanova deluje na dveh<br />
lokacijah. Večji del dejavnosti je na<br />
Viču v Ljubljani, kjer je tudi sedež,<br />
druga lokacija pa je v kraju Dol pri<br />
Ljubljani, kjer se nahaja Reaktorski<br />
center v Podgorici. Institut »Jožef<br />
Stefan« nosi ime po slavnem<br />
slovenskem fiziku Jožefu Stefanu,<br />
edinem Slovencu, po katerem je<br />
dobil ime kak fizikalni zakon - Stefanov<br />
zakon o sevanju.<br />
Čeprav ime poznamo vsi, pa le malokdo<br />
zares natančno ve, kaj počnejo<br />
zaposleni v Institutu, teh je<br />
trenutno 854. Poslanstvo Instituta<br />
je v ustvarjanju, širjenju in prenosu<br />
znanja na področju naravoslovnih<br />
in tehniških znanosti ter znanosti o<br />
življenju. Izvaja vrhunske raziskave<br />
in razvoj tehnologij, kot so nanotehnologije,<br />
novi materiali, biotehnologije,<br />
tehnologije vodenja in<br />
proizvodnje, komunikacijske tehnologije,<br />
računalniške tehnologije<br />
in tehnologije znanja, okoljske tehnologije<br />
in reaktorske tehnologije.<br />
Direkto Instituta je<br />
prof. dr. Jadran Lenarčič.<br />
Pomembna je uporabnost<br />
Institut torej intenzivno sodeluje<br />
pri spodbujanju tehnološkega in<br />
gospodarskega razvoja pri nas. Po<br />
eni strani se na njem šolajo kadri,<br />
po drugi strani izvaja razvojne raziskave,<br />
ki so neposredno namenjene<br />
uporabnikom. Osvojeno znanje<br />
skušajo raziskovalci s pridom<br />
uporabiti in prenesti v industrijo<br />
za reševanje mnogih zapletenih<br />
problemov. Institut tesno sodeluje<br />
z vrsto gospodarskih organizacij v<br />
Sloveniji, pa tudi v mednarodnem<br />
prostoru.<br />
Prav zaradi pospeševanja prenosa<br />
znanja, ki je nujno potrebno za<br />
zmanjševanje tehnoloških razlik v<br />
primerjavi z bolj razvitimi evropskimi<br />
državami, je bil ustanovljen<br />
Tehnološki park IJS, ki se je kasneje<br />
ob priključitvi drugih soustanoviteljev<br />
preoblikoval v Tehnološki<br />
park Ljubljana. V njem so združena<br />
podjetja, ki so tesno povezana<br />
z raziskovalnim okoljem. Institut<br />
skuša tudi po tej poti ustvariti razmere,<br />
v katerih bi mladi raziskovalni<br />
talenti in inovatorji prispevali<br />
k prenosu znanja in moderne tehnologije<br />
v gospodarstvo.<br />
Sodelovanje v domovini in<br />
tujini<br />
Institut je močno vpet v univerzitetno<br />
izobraževanje, saj je soustanovitelj<br />
Univerze v Novi Gorici<br />
in Mednarodne podiplomske šole<br />
Jožefa Stefana. V letu 2006 je podpisal<br />
tudi dogovor o dolgoročnem<br />
sodelovanju z ljubljansko in primorsko<br />
univerzo.<br />
Tudi po svetu Institut sodeluje z<br />
mnogimi uglednimi institucijami,<br />
organizira mednarodne konference,<br />
sodeluje na mednarodnih razstavah.<br />
Poleg tega pa po najboljših<br />
močeh skrbi za mednarodno<br />
izmenjavo strokovnjakov. Mnogi<br />
raziskovalni dosežki so bili deležni<br />
mednarodnih priznanj, veliko<br />
sodelavcev IJS pa je mednarodno<br />
priznanih znanstvenikov.<br />
Nagrade najboljšim<br />
Vsako leto ustanova podeljuje zlati<br />
znak Jožefa Stefana avtorjem najbolj<br />
odmevnih doktoratov iz naravoslovnih<br />
in tehniških ved ter ved o<br />
življenju. Znanstveni svet Instituta<br />
vsako leto podeli tudi Častno listino<br />
Instituta Jožef Stefan organizacijam<br />
in posameznikom kot priznanje<br />
za uspešen prenos znanstvenih<br />
in tehnoloških dosežkov Instituta<br />
in znanj, ustvarjenih na Institutu, v<br />
družbeno in gospodarsko zaledje.<br />
Sicer pa ima Institut dolgo zgodovino.<br />
Leta 1946 je bil pri Slovenski<br />
akademiji znanosti in umetnosti<br />
ustanovljen Fizikalni institut. Ta se<br />
je tri leta kasneje preusmeril na<br />
raziskave, povezane z miroljubno<br />
uporabo jedrske energije, leto 1949<br />
pa za IJS velja tudi kot leto ustanovitve.<br />
Leta 1952 se je preimenoval v<br />
Fizikalni institut Jožefa Stefana in<br />
se je preselil v novo stavbo.<br />
Katja Mlakar<br />
26
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
6 7 8 9 10 11 12 13 14<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Za več informacij nas pokličite na telefon: 02/42 93 100
Dobavitelj se predstavi<br />
Žito – sinonim za zdravo in uravnoteženo<br />
prehrano<br />
Brez gensko spremenjenih<br />
živil<br />
V uravnoteženi prehrani so žita in<br />
izdelki iz žit zelo pomembni. V Žitu<br />
dajejo velik poudarek tudi predelavi<br />
ekološko pridelanih surovin – za<br />
tovrstno predelavo so certificirali<br />
kaj nekaj obratov.<br />
Izdelki blagovne znamke Natura<br />
na primer predstavljajo osnovo v<br />
piramidi zdrave prehrane. Večina<br />
izdelkov nosi znak Varovalnega<br />
živila, ki ga podeljuje Društvo za<br />
zdravje srca in ožilja, in sicer zaradi<br />
visoke vsebnosti prehranskih<br />
vlaknin. V tem programu so tudi<br />
ekološka živila.<br />
Kruhi z odličji<br />
Lani so v skupini Žito prejeli kar<br />
12 priznanj v ocenjevanju kakovosti<br />
kruhov, ki ga izvaja Sekcija za<br />
pekarstvo Združenja živilske industrije<br />
pri GZS. Med njimi so poleg<br />
Jelenovega kruha še Zlati hlebec,<br />
Stoletni kruh, Martinov kruh,<br />
Grofov hlebec, Jazonov hlebec,<br />
Gorenjc, Pastirski kruh, Zmesni<br />
kruh, Domači črni kruh in Sadni<br />
kruh. Jelenov kruh je prejel kar<br />
sedem zaporednih zlatih odličij.<br />
V zadnjem času Slovenci vse pogosteje<br />
posegamo po temnejših,<br />
črnih vrstah kruhov, še vedno pa<br />
imamo najrajši hlebce, ki so del<br />
tradicije in peke naših babic, ugotavljajo<br />
v Žitu. To v Grajskih pekarnah,<br />
ki sodijo v skupino Žito, upoštevajo<br />
pri razvoju novih izdelkov.<br />
Njihova zadnja dosežka v lanskem<br />
letu sta Grofov hlebec in Zlati hlebec<br />
s semeni.<br />
Kruha ne barvajo!<br />
Barvanje kruha po pravilniku o kakovosti<br />
izdelkov iz žit oziroma po<br />
pravilniku o aditivih ni dovoljeno,<br />
opozarjajo v Žitu. Lahko pa se barvo<br />
kruha spremeni z dodajanjem<br />
pražene sladne moke. To ni barvilo,<br />
temveč sestavina, podobna kavnim<br />
nadomestkom. Uporaba pražene<br />
moke lahko pomeni zavajanje<br />
potrošnika, če izdelek ni ustrezno<br />
označen in na takšno sestavo izdelka<br />
potrošnik ni opozorjen.<br />
V Žitu se razen v izjemnih, specifičnih<br />
primerih (npr. kisli rženi kruhi<br />
ali posebne zahteve kupcev) ne odločajo<br />
za uporabo pražene sladne<br />
moke. Vodilni kruhi iz Grajskih pekarn<br />
je tako ne vsebujejo.<br />
Sladke razvade<br />
Čokolada spada med glavne<br />
sladke razvade in Žito Gorenjka<br />
ima na tem področju že 85-letno<br />
tradicijo. Pred kratkim so prejeli<br />
častni naziv Superbrands. V Žitu<br />
pravijo, da so med Slovenci še vedno<br />
najbolj priljubljene klasične<br />
čokolade. Tako je naprimer <strong>30</strong>0<br />
gramska mlečna Gorenjka s celimi<br />
lešniki naša najbolj prodajana čokolada.<br />
Nova čokolada nastane na podlagi<br />
želja potrošnikov. Najprej jo<br />
preizkušajo razvojni strokovnjaki,<br />
nato marketing, na koncu pa<br />
še potrošniki. Zadnji novi okus iz<br />
Gorenjkine razvojne ekipe prinaša<br />
zanimiv kontrast: nežna mlečna<br />
čokolada s hrustljavimi delci karamele.<br />
Vrsto takšnih presenečenj v<br />
Žitu obljubljajo skozi vse leto.<br />
Mimo podražitev ne morejo<br />
Podražitve so zajele vso Slovenijo,<br />
zato tudi v Žitu ne morejo mimo<br />
njih. Poleg več kot 70 % zvišanja<br />
odkupnih cen pšenice se je močno<br />
podražila tudi elektrika, ki v<br />
pekarstvu predstavlja velik del<br />
stroškov, in nafta, kar vpliva na<br />
rast vseh transportnih stroškov.<br />
Tudi pri osnovnih surovinah za<br />
proizvodnjo ostalih izdelkov beležijo<br />
skokovite rasti cen, tako je npr.<br />
cena durum zdroba kot osnovne<br />
sestavine testenin višja za 250 % v<br />
primerjavi z letom prej, za <strong>30</strong> %<br />
je zrasla odkupna cena kakava in<br />
za 55 % lešnikov kot strateških surovin<br />
čokolade.<br />
Višajo se tudi cene mleka in mlečnih<br />
izdelkov ter maščob, ki jih potrebujejo<br />
pri proizvodnji zamrznjene<br />
hrane. Če bi upoštevali zvišanje<br />
vseh omenjenih stroškov – surovin,<br />
prevoza in električne energije, bi<br />
morali cene svojih izdelkov podražiti<br />
že prej, pravijo v Žitu. Glede na<br />
opisane razmere pa le v okviru internih<br />
ukrepov nimajo več rezerv,<br />
zato so tudi podražitve njihovih izdelkov<br />
neizogibne.<br />
Katja Mlakar<br />
28
Ali ste vedeli?<br />
Sir – kulinarična posebnost,<br />
ki jo poznajo različni narodi<br />
Sir naj bi bil odkrit na Srednjem<br />
vzhodu: 4000 let stara legenda<br />
pravi, da je arabski trgovec, ki je<br />
s konjem potoval po puščavi, imel<br />
v torbi mleko. Ko se je ustavil in<br />
hotel potešiti žejo, je opazil, da je<br />
mleko sesirjeno s trdnimi delci.<br />
Torba, v kateri je bilo shranjeno, je<br />
bila narejena iz trebušja mlade živali<br />
in je vsebovala encim renin, ki<br />
mleko strjuje. S pomočjo vročega<br />
sonca, encima renina in jahanja,<br />
ki je povzročilo mešanje, je nastala<br />
sirotka in strdki. Nomad se zaradi<br />
izčrpanosti ni obremenjeval z vsebino<br />
in je sirotko popil, trdne delce<br />
pa pojedel.<br />
Naučili so nas Švicarji<br />
Obstaja več vrst zapisov raznih velikih<br />
narodov, ki so pridelovali sir:<br />
Sumerci, stari Grki, Rimljani, tudi<br />
menihi v srednjem veku ... Vsi so<br />
prispevali različne inovacije za pridelovanje<br />
sira, ki jih uporabljamo<br />
še danes.<br />
Slovenci smo sir začeli pridobivati<br />
šele pred kakimi 100 leti. Te spretnosti<br />
so nas naučili Švicarji. Prve<br />
sirarne v Sloveniji so bile v tolminskih<br />
in bohinjskih planinah – t. i.<br />
planinske sirarne.<br />
Danes poznamo veliko različnih<br />
vrst sira: trde, poltrde, mehke,<br />
mehke sire z belo,<br />
modro in rdečo<br />
plesnijo ... Slovenci<br />
vse pogosteje<br />
uporabljamo sire,<br />
saj smo spoznali,<br />
da je to živilo zelo<br />
okusno in koristno<br />
za naše telo.<br />
Postrežba sirov<br />
za vse priložnosti<br />
Ob vseh vrstah pogostitev,<br />
ob praznikih<br />
in ostalih večjih prireditvah<br />
velikokrat na koncu postrežemo<br />
skrbno izbrano vino in na koščke<br />
narezan sir. To je kombinacija, ki<br />
ob koncu pogostitev najbolje zadovolji<br />
goste – ob kramljanju uživajo<br />
v raznovrstnih sirih in pijejo kakovostno<br />
vino.<br />
Pri postrežbi sirov se veliko držav<br />
zgleduje po Franciji, kjer pridelujejo<br />
več kot 400 različnih vrst sirov.<br />
Večina ljudi v Franciji meni, da vsaka<br />
vrsta sira govori o posamezni<br />
regiji, v kateri so ga izdelali, saj je<br />
rezultat posebnega podnebja, rastlinstva,<br />
živalstva in tradicionalnega<br />
načina priprave.<br />
Zanimive pa so tudi mnoge restavracije<br />
v Franciji, ki so odprte le<br />
podnevi. V njih je za kosilo ali malico<br />
na voljo mnogo solat s sirom<br />
ali kakšnih drugih kombinacij zelenjave<br />
in sirov. Gostje ob takem<br />
obroku pojedo le še kos kruha in<br />
spijejo kozarec vina. Velja pa pravilo:<br />
pri nobenem obroku ne sme<br />
manjkati sir.<br />
Siri v kulinariki<br />
Katero vino sodi zraven?<br />
Ne smemo pa pozabiti, da k<br />
posameznim vrstam sira serviramo<br />
tudi ustrezna vina. Pravilo<br />
pravi, da serviramo vino iz<br />
iste pokrajine, kot izvira sir:<br />
- ob edamcu, gaudi in trapistu<br />
postrežemo suha rdeča in bela<br />
vina;<br />
- ob grojerju, ementalcu in<br />
bohinjskem siru postrežemo<br />
cviček, refošk, rebulo, tokaj ali<br />
druga suha vina;<br />
- ob gorgonzoli in roquefortu<br />
postrežemo merlot, teran in<br />
kabernet.<br />
Pri določenih sirih pa postrežemo<br />
tudi pivo – to velja predvsem<br />
za romadur in kvargel.<br />
Zelo pomembno je tudi, da je<br />
sir ogret na sobno temperaturo,<br />
kajti takrat ima najboljši<br />
okus. Zato ga pred uporabo<br />
vzemimo iz hladilnika vsaj eno<br />
uro prej.<br />
Tudi vi lahko svojim bližnjim<br />
ali prijateljem postrežete dober<br />
sir in izbrano vino.<br />
Francozi imajo odličen smisel za<br />
pripravo različnih jedi in pri tem<br />
uporabljajo različna živila, ki dajejo<br />
jedem specifičen okus. Pogosto<br />
je to ravno skrbno izbran sir, ki jedem<br />
doda še bolj izrazit okus.<br />
Tudi slovenska kulinarika se zelo<br />
hitro razvija in uporaba sira se je<br />
v različnih restavracijah močno<br />
povečala. Gostje predvsem sprašujejo<br />
po domačih sirih (ovčji,<br />
kozji) iz okolice, ki jih pridelujejo<br />
bližnji kmetje. Gostinci za pogostitve<br />
kombinirajo sir na različne<br />
načine: z zelenjavo (sveža paprika,<br />
redkvica, mlada čebula, zelene in<br />
črne olive) ali s sadjem (jabolka,<br />
hruške, grozdje, orehi, mandeljni),<br />
kar daje končnemu izdelku še bolj<br />
polnovreden okus.<br />
Jaka Pečjak<br />
<strong>30</strong>
Mozaik<br />
Zavzetost in pripadnost zaposlenih je naša<br />
prihodnost in pomemben dejavnik razvoja<br />
Bled, 23. novembra, srečanje zaposlenih<br />
Naša srečanja so priložnost, da se ob koncu leta ozremo<br />
v preteklo leto in pogledamo načrte za prihodnost.<br />
Poleg druženja in spoznavanja sodelavcev pa smo<br />
večer posvetili tudi našim dosežkom, ki jih je bilo v<br />
preteklem letu ponovno veliko. Podelili smo kristalni<br />
krožnik najboljšemu vodji restavracije, nagradili smo<br />
najbolj urejene obrate in podelili priznanja za najboljše<br />
Sodexhovce, tako, kot leto prej, pa je bil poudarek<br />
tudi na inovacijah.<br />
Sodexho – v podjetju preživimo veliko trenutkov, dan<br />
za dnem ustvarjamo in prispevamo k rasti in razvoju.<br />
Pierre Bellon, ustanovitelj Sodexha v daljnem letu<br />
1960, še vedno poudarja, da so pri tej dejavnosti najpomembnejši<br />
zaposleni, njihovo znanje, zavzetost in<br />
pozitiven odnos. Vsak od zaposlenih je pomemben<br />
člen te verige, ki v svetu dosega že število 332.000 Sodexhovcev!<br />
Na novoletnem srečanju na Bledu nas je bilo <strong>30</strong>0<br />
zaposlenih!<br />
Srečanja ob koncu leta so postala že tradicionalna.<br />
Vsako leto se nas zbere več. Malo slovenskih podjetij<br />
je tako razkropljenih po vsej Sloveniji kot Sodexho.<br />
Malo jih ima to prednost, da lahko črpa ideje in moč<br />
iz takšne raznolikosti, kot je naša. Rezultati se kažejo<br />
v novih naročnikih, rasti podjetja in poslovni uspešnosti.<br />
Direktorica družbe Cvetka Franko je poudarila<br />
razvoj.<br />
Ključna je zavzetost in pripadnost zaposlenih,<br />
je bilo izhodišče kadrovske direktorice Marije<br />
Meznarič.<br />
Najboljši Sodexhovec<br />
Merila, ki veljajo za najboljšega Sodexhovca, so: predanost<br />
podjetju, kakovost, strokovnost, urejenost, prijaznost<br />
do gostov, obzirnost do sodelavcev, skrbnost<br />
pri ravnanju z živili in sredstvi, inovativnost in podjetnost.<br />
- Marjan Čeligoj, Lama Koper<br />
- Martina Mišmaš,<br />
Meni mobil Ljubljana<br />
- Nada Grilc, Radeče papir<br />
- Boštjan Cipot, Agromerkur<br />
- Tanja Pajek, Osnovna šola Gorje<br />
- Majda Kos, Termo Škofja Loka<br />
- Vida Podlogar,Kopitarna Sevnica<br />
- Darko Babič, Henkel Maribor<br />
- Stanko Rizmal, Polzela<br />
- Miha Ankele, Elan Begunje<br />
- Marjetka Rupnik, Telekom<br />
32
Mozaik<br />
Čestitke nagrajencem!<br />
Nagrade za recept meseca so si prislužili:<br />
- Miketič Majda in Zlobko Irena, Danfoss<br />
- Lilijana Imamovič, Labod Novo mesto<br />
- Slavica Jelenkovič, Osnovna šola Divača<br />
- Zvonko Lilek, Mir Gornja Radgona<br />
- Darko Marin in Sana Veingerl, Strojna Maribor<br />
Najboljši vodja restavracije za leto 2007:<br />
Darko Marin, vodja restavracije Strojna Maribor.<br />
Razpoložena voditelja Kristina in Miha.<br />
Dobitnik kristalnega krožnika Darko Marin iz Strojne s svojo ekipo.<br />
33
Mozaik<br />
Nagrade za najbolj urejene obrate: Akripol, Lip, Kopitarna.<br />
Mirjam Petelin iz FRS je<br />
prejela priznanje za požrtvovalno<br />
delo.<br />
Inovacije<br />
Inovacije so pomemben projekt, ki smo ga v Sodexhu<br />
pričeli izvajati v lanskem letu. Proces stalnih izboljšav<br />
je za naše podjetje zelo pomemben, saj brez tega in<br />
brez sodelovanja zaposlenih ni razvoja niti napredka.<br />
Zato smo bili veseli in ponosni, da smo prejeli toliko<br />
zvezdic, ki smo jih tudi nagradili.<br />
Zahvala Magdi Laslo za dolgoletno vodenje<br />
Titana.<br />
Irena Žolnir čestita inovatorju leta 2007,<br />
Jaku Pečjaku.<br />
34
Mozaik<br />
Sodelavke Simona, Metka in Petra so navdušile z<br />
dinamičnim plesom.<br />
Božica Cifer je prejela priznanje za zvezdico<br />
»Dobro počutje«, timsko delo.<br />
Uradni del se je zaključil z besedami moderatorja:<br />
»Gastronomija je ljudem v vseh časih in obdobjih prinašala<br />
radosti. Je vir lepote in je neločljivo povezana<br />
z dobroto srca in iskreno skrbjo za drugega« je dejal<br />
Charles Pierre Monselete. To je poslanstvo Sodexha.<br />
Marija Meznarič<br />
…in na Bledu se je plesalo vse do jutra.<br />
35
Ustvarjalnost je ključ do uspeha!