Europska kratka pri Europska kratka priča - Zarez
Europska kratka pri Europska kratka priča - Zarez
Europska kratka pri Europska kratka priča - Zarez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VI/131, 3. lipnja 2,,4.<br />
7<br />
kolumna<br />
Kulturna politika<br />
Hrvatska književnost u<br />
europskim <strong>pri</strong>jevodima<br />
Biserka Cvjetičanin<br />
Hrvatska je, pokazuje i okrugli stol<br />
posvećen hrvatskoj književnosti u<br />
europskim <strong>pri</strong>jevodima, također u<br />
potrazi za boljim rješenjima: u raspravi<br />
je istaknuta vrijednost nastupa<br />
na međunarodnim sajmovima<br />
knjiga, važnost osobnih kontakata<br />
te suradnje pisaca i izdavača, uloga<br />
časopisa, potreba osnivanja zaklade za<br />
potporu objavljivanja hrvatske knjige<br />
u inozemstvu<br />
NATJEČAJ<br />
eðunarodna kulturna suradnja dio<br />
je strategija zemalja, regionalnih i<br />
kontinentalnih sustava, industrijskih<br />
korporacija. Danas <strong>Europska</strong> unija<br />
intenzivno razmišlja o potrebi definiranja<br />
vanjske kulturne politike, posebno prema<br />
malim, financijski slabijim zemljama<br />
koje postaju njezini novi susjedi, kao i<br />
prema drugim regijama u svijetu. Brojni<br />
akteri ukljuèuju se u meðunarodnu kulturnu<br />
suradnju. Države i meðunarodne<br />
organizacije samo su jedne od nositeljica<br />
te suradnje. U javnom sektoru važnu<br />
ulogu kao kulturni posrednici imaju<br />
strani kulturni centri i instituti, postoji<br />
sve razvijeniji nevladin kulturni sektor<br />
s mrežama, grupama i pojedincima,<br />
ukljuèujuæi alternativne udruge u sferi<br />
civilnog društva koje se povezuju u<br />
transnacionalne projekte i programe u<br />
kulturi. Meðunarodna kulturna suradnja<br />
shvaæa se kao vrlo široko podruèje komuniciranja<br />
i povezivanja razlièitih kultura i<br />
društava, a u kulturnim politikama sve se<br />
više istièe njezin razvojni potencijal.<br />
Nedavno održan Festival europske<br />
kratke <strong>pri</strong>èe uspješan je <strong>pri</strong>mjer transnacionalnog<br />
projekta. Objavljivanje<br />
antologija kratke <strong>pri</strong>èe mnogih europskih<br />
zemalja (dosad ih je izašlo trinaest)<br />
predstavlja temelj na kojem se grade sve<br />
ostale aktivnosti: okupljanje stranih i<br />
domaæih autora, <strong>pri</strong>reðivaèa i prevoditelja,<br />
radionice, okrugli stol posveæen svake<br />
godine odreðenoj temi. Ovogodišnji<br />
okrugli stol Hrvatska književnost u europskim<br />
<strong>pri</strong>jevodima raspravljao je o moguænostima<br />
i strategijama plasmana suvremene<br />
hrvatske književnosti na europskoj kulturnoj<br />
sceni.<br />
ZA IZLOŽBU U GALERIJI VN,<br />
KNJIŽNICE VLADIMIRA NAZORA<br />
U 2005. GODINI<br />
Prijedlozi koje će razmatrati Umjetnički savjet Galerije VN trebaju<br />
sadržavati kraći opis projekta, biografiju umjetnika, skicu, te foto/<br />
video dokumentaciju. Uz umjetničke projekte natječaj je otvoren i za<br />
kustoske koncepcije.<br />
Prednost <strong>pri</strong> selekciji umjetničkih projekata imaju umjetnici i kustosi<br />
mlađe generacije. Osim tradicionalnih i novih medija poželjni<br />
su radovi izvedeni u taktičkim medijima, a posebice <strong>pri</strong>jedlozi<br />
događanja – performansa ili akcija.<br />
Prijedlozi se mogu slati poštom, e-mailom ili donijeti osobno.<br />
ROK PRIJAVE: 20. lipnja 2004.<br />
Radno vrijeme Galerije VN je radnim danom od 8 – 19.30 sati,<br />
a subotom od 8 do 13 sati.<br />
Galerija VN<br />
Ilica 163a<br />
10 000 Zagreb<br />
tel/fax +385 1 3770 896<br />
e-mail: galerija.vn@kvn.hr<br />
http: www.kvn.hr<br />
Prodor na međunarodna<br />
kulturna tržišta<br />
Tema zadire u problematiku književnosti<br />
na tzv. malim jezicima i njihova<br />
prodora na meðunarodna kulturna tržišta.<br />
Prema uglednom Le Monde diplomatiqueu,<br />
sve je neravnomjernija razmjena<br />
unutar nakladništva zapadnih zemalja,<br />
odnosno izmeðu SAD-a i Velike<br />
Britanije s jedne strane i ostalih zemalja<br />
s druge: u ukupnoj izdavaèkoj djelatnosti<br />
Velike Britanije <strong>pri</strong>jevodi stranih<br />
(struènih i književnih) djela èine samo<br />
3%, a u SAD-u 2,8%. Koncentracija<br />
velikih nakladnika posljednjih godina<br />
<strong>pri</strong>donosi takvu stanju, a najveæi je<br />
problem u tome što pisci koji <strong>pri</strong>padaju<br />
drugim jeziènim izrazima, posebno<br />
onima koje se naziva malim jezicima,<br />
imaju sužene moguænosti nastupa na<br />
meðunarodnom planu. Takva orijentacija<br />
u nakladništvu na meðunarodnoj<br />
razini pokazuje važnost rasprava koje se<br />
danas vode o oèuvanju i promociji kulturne<br />
te jeziène raznolikosti.<br />
Europske zemlje na razlièite naèine<br />
<strong>pri</strong>stupaju problemu <strong>pri</strong>jevoda i prezentacije<br />
vlastite literarne produkcije<br />
u inozemstvu, u potrazi za solucijama<br />
koje im najbolje odgovaraju. Treba<br />
naglasiti da u kulturnim politikama<br />
europskih zemalja istaknuto mjesto<br />
zauzimaju knjiga i nakladništvo. U<br />
veæini zemalja potporu izdavaèkoj<br />
djelatnosti koja ukljuèuje i <strong>pri</strong>jevode<br />
na strane jezike daje odgovarajuæe<br />
državno tijelo – ministarstvo kulture<br />
ili Arts Council, glavno vladino tijelo<br />
za umjetnost. Meðutim, opæenito je<br />
nizak stupanj vladine potpore književnim<br />
<strong>pri</strong>jevodima. Osim vladinih tijela,<br />
postoji <strong>pri</strong>vatna i korporativna pomoæ,<br />
tj. pomoæ pojedinaca i korporacija koja<br />
u nekim zemljama ima veliku ulogu.<br />
Uloga <strong>pri</strong>vatnih fondacija u potpori<br />
književnicima raste od 1999., te se,<br />
na <strong>pri</strong>mjer, potpora finske kulturne<br />
fondacije književnom stvaralaštvu i<br />
prevoðenju gotovo izjednaèila sa sredstvima<br />
koje daje finski Arts Council.<br />
Posljednjih godina banke i štedionice<br />
osnovale su brojne fondacije, na <strong>pri</strong>mjer<br />
u Njemaèkoj, ali uglavnom za potporu<br />
likovnim i izvedbenim umjetnostima, a<br />
rjeðe za književnost.<br />
Uspješnim se pokazalo financiranje<br />
kombinacijom izravne potpore, grantova<br />
i sponzorstva. Neke zemlje imaju vrlo<br />
razraðenu politiku prevoðenja knjiga<br />
na strane jezike. One imaju posebne<br />
fondove za <strong>pri</strong>jevode – na <strong>pri</strong>mjer, nizozemski<br />
fond za književnu produkciju<br />
i <strong>pri</strong>jevode, osnovan 1991., pomaže<br />
politiku <strong>pri</strong>jevoda i pokriva troškove<br />
nakladnika, osobito kada je rijeè o specijaliziranim,<br />
nekomercijalnim knjigama.<br />
Godišnji proraèun tog fonda iznosi 2,5<br />
milijuna eura, a dio sredstava namijenjen<br />
je nastupu na meðunarodnim<br />
sajmovima knjiga (Frankfurt, Bologna<br />
itd.) i boravku stranih prevoditelja u nizozemskoj<br />
prevodilaèkoj kuæi. Sustavni<br />
<strong>pri</strong>stup meðunarodnom kulturnom<br />
tržištu rezultirao je poveæanim brojem<br />
<strong>pri</strong>jevoda. U svakom sluèaju, kao što<br />
konstatira najnovija Kulturna politika<br />
u Nizozemskoj (Cultural Policy in the<br />
Netherlands, www.monocw.nl/english/<br />
doc/2003/culturalpolicy2003nl.pdf),<br />
aktivnosti fonda u velikoj su mjeri<br />
“<strong>pri</strong>donijele meðunarodnoj afirmaciji<br />
i imidžu nizozemske književnosti u<br />
mnogim jeziènim podruèjima, osobito<br />
u Europi”. U Francuskoj, vlada upravlja<br />
jednim fondom za <strong>pri</strong>jevode francuskih<br />
knjiga na strane jezike, uz uvjet da<br />
postoji suradnja stranog izdavaèa. U<br />
nekim zemljama, na <strong>pri</strong>mjer Finskoj,<br />
postoje književni informacijski centri<br />
orijentirani prema inozemstvu koji<br />
daju potpore za <strong>pri</strong>jevode. U Portugalu,<br />
Institut za knjige i knjižnice donosi<br />
program stipendija i pomoæi, a prevodilaèki<br />
fond je na raspolaganju piscima<br />
èije knjige objavi strani izdavaè. Takva<br />
shema pomaže promicanju politike<br />
internacionalizacije, prvenstveno <strong>pri</strong>sutnosti<br />
portugalskih pisaca u meðunarodnim<br />
forumima. Švedski autorski fond<br />
daje pomoæ za prevodilaštvo. U Irskoj,<br />
za potporu <strong>pri</strong>jevodima zadužena je<br />
Irska književna razmjena.<br />
U okviru Europske unije i Vijeæa<br />
Europe, široko se na svim meðunarodnim<br />
forumima naglašava potreba<br />
prevoðenja na razlièite europske jezike,<br />
osobito jezike manjina. Nevladine organizacije<br />
u kulturi èesto formuliraju zahtjeve<br />
za veæom potporom EU-<strong>pri</strong>jevodima,<br />
kao <strong>pri</strong>oritetu. Programi EU-a (na<br />
<strong>pri</strong>mjer, Program Ariane do 2000. godine,<br />
kada ga je preuzeo Program Kultura<br />
2000) i Vijeæa Europe nedovoljno su<br />
obuhvatili pisce i <strong>pri</strong>jevode u odnosu<br />
na potporu drugim stvaralaèkim aktivnostima,<br />
ali ipak valja reæi da podupiru<br />
brojne posjete i rezidencije za pisce svih<br />
nacionalnosti. EU pomaže i akademije<br />
za pisce i prevoditelje. Posljednjih godina<br />
napori Europske kulturne fondacije<br />
pokazali su dobre rezultate, posebno u<br />
potpori <strong>pri</strong>jevodima književnih djela na<br />
jezicima manjina ili tzv. malim jezicima<br />
(grèki pisac Dimitris Nollas rekao bi<br />
“na jezicima koji nisu u širokoj uporabi”),<br />
te je nedavno, zahvaljujuæi ovoj<br />
fondaciji, <strong>pri</strong>premljen zbornik o urbanoj<br />
višejeziènosti u Europi, kao nastavak<br />
knjige Drugi jezici Europe (2001.). S ulaskom<br />
deset zemalja u EU, prevodilaèke<br />
aktivnosti æe se dalje razvijati i jaèati,<br />
osobito kao transnacionalni projekti,<br />
jer u proširenoj Europi <strong>pri</strong>jevode treba<br />
promicati kako ne bismo svi skupa izgubili<br />
dragocjeno naslijeðe velikih djela<br />
na tzv. malim jezicima. Dobar <strong>pri</strong>mjer<br />
može biti Fund for Central and East<br />
European Book Projects (CEEBP) koji<br />
na inicijativu nakladnika iz zemalja<br />
Srednje i Istoène Europe od 2001. provodi<br />
transnacionalni program <strong>Europska</strong><br />
povijest i integracija u kojem sudjeluju<br />
nove èlanice EU-a i “novi EU-susjedi”.<br />
Hrvatskoj nedostaje i<br />
statistika<br />
Sve su to razlièiti <strong>pri</strong>mjeri kako neke<br />
europske zemlje nastoje naæi rješenja<br />
koja im najbolje odgovaraju u prevoðenju<br />
i meðunarodnom plasmanu knjige.<br />
Hrvatska je, pokazuje i ovaj okrugli stol<br />
posveæen hrvatskoj književnosti u europskim<br />
<strong>pri</strong>jevodima, takoðer u potrazi<br />
za boljim rješenjima: u raspravi je istaknuta<br />
vrijednost nastupa na meðunarodnim<br />
sajmovima knjiga, važnost osobnih<br />
kontakata i suradnje pisaca i izdavaèa,<br />
uloga èasopisa, potreba osnivanja<br />
zaklade za potporu objavljivanja hrvatske<br />
knjige u inozemstvu. Meðutim, još<br />
nedostaju statistièki podaci koji bi pokazali<br />
dinamiku prevoðenja (na <strong>pri</strong>mjer,<br />
u posljednjih 15 godina, po godinama),<br />
usmjerenost prema jezicima, zastupljenost<br />
prema žanrovima. Istraživanje<br />
tržišta zahtijeva osobitu brigu. Podaci o<br />
djelima hrvatskih pisaca prevedenih u<br />
inozemstvu postoje tek parcijalno (za<br />
Frankfurtski sajam knjiga 2001. izraðen<br />
je izbor iz najrelevantnijih <strong>pri</strong>jevoda na<br />
engleski i njemaèki jezik u razdoblju<br />
1990. – 2001.), a Unescova baza podataka<br />
Index Translationum uglavnom ovisi<br />
o podacima koje daju strani nakladnici<br />
koji objavljuju <strong>pri</strong>jevode knjiga. Prema<br />
Indexu, u prosjeku je u razdoblju od<br />
1995. do 2002. godišnje prevedeno i<br />
objavljeno u inozemstvu tridesetak<br />
djela hrvatskih pisaca. Nacionalna i<br />
sveuèilišna knjižnica poduzima napore<br />
u skupljanju podataka o <strong>pri</strong>jevodima i<br />
trebalo bi podu<strong>pri</strong>jeti te napore. Ako<br />
želimo uspostaviti strategiju, kako bi<br />
Nizozemci rekli, “izvoza književnosti”,<br />
tj. promocije i <strong>pri</strong>jevoda hrvatske književnosti<br />
u svijetu.