Europska kratka pri Europska kratka priča - Zarez
Europska kratka pri Europska kratka priča - Zarez
Europska kratka pri Europska kratka priča - Zarez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
22 VI/131, 3. lipnja 2,,4.<br />
festival europske kratke <strong>pri</strong>če<br />
Cristina<br />
Cerrada<br />
Tišina kao <strong>pri</strong>povjedni materijal<br />
posljednjih nekoliko godina<br />
tvoj je književni<br />
rad nagrađivan brojnim<br />
nagradama, što za pojedinačne<br />
kratke <strong>pri</strong>če, što za cijele zbirke<br />
<strong>pri</strong>povjedaka. Kakvu ulogu<br />
imaju književne nagrade na<br />
španjolskoj literarnoj sceni i što<br />
one znače konkretno u tvom<br />
slučaju?<br />
– Književne nagrade uvijek<br />
su neka vrsta injekcije za<br />
onoga koji piše. Motivirajuæe<br />
je vidjeti da ti je rad nagraðen,<br />
to vraæa vjeru u sebe<br />
samoga, posebice kada vidiš<br />
da ono što radiš i drugi<br />
vrednuju. U mojem sluèaju<br />
sretna je okolnost što je dio<br />
nagrade bilo objavljivanje<br />
djela.<br />
Koji se žanrovi i forme<br />
trenutačno najviše čitaju u<br />
Španjolskoj?<br />
– Ako misliš na kratke<br />
<strong>pri</strong>èe, one se gotovo i ne<br />
èitaju, a posebice su zanemareni<br />
španjolski autori.<br />
Žanr-zvijezda je svakako<br />
roman. Možda tek nakon<br />
objavljivanja romana pisac<br />
može oèekivati da æe publika<br />
obratiti pozornost na<br />
njegove <strong>pri</strong>èe.<br />
Misliš li da nagrade na<br />
neki način diktiraju književne<br />
mode?<br />
– Nagrade? Ne, ne<br />
mislim. Izdavaèi možda.<br />
Kritièari. No <strong>pri</strong>je svega<br />
mediji. Najviše prodaju oni<br />
koji su èesto <strong>pri</strong>sutni u medijima.<br />
Pišeš uglavnom kratke<br />
<strong>pri</strong>če. Osjećaš li se “ugodno”<br />
unutar toga žanra?<br />
– Volim odreðeni tip<br />
<strong>pri</strong>povjedne proze, bilo da<br />
je rijeè o kratkoj <strong>pri</strong>èi ili o<br />
romanu. Ima i <strong>pri</strong>èa i romana<br />
koji mi se jednostavno<br />
ne sviðaju. Na <strong>pri</strong>mjer, u<br />
<strong>pri</strong>povjednoj prozi osobito<br />
me zanimaju konstrukcija<br />
<strong>pri</strong>zora, dijalog, struktura, a<br />
ne toliko unutarnji monolozi,<br />
moralna zastranjenja ili<br />
intimizam.<br />
Na rubu eksplozije<br />
U tvojim kratkim <strong>pri</strong>čama<br />
ne vide se konkretna obilježja<br />
suvremenosti, znakovi vremena<br />
i mjesta. Ritam je polagan.<br />
Vješto uspijevaš izbjeći<br />
vrtoglav tempo koji nam svima<br />
nameće gradski život.<br />
– Za mene istinska tenzija<br />
nastaje u trenucima kada<br />
se ne dogaða apsolutno ništa.<br />
Iskreno mislim da nam<br />
život ne nameæe nikakav<br />
ritam; život je ritam koji<br />
mi, pojedinci, nameæemo<br />
vlastitim iskustvima. A sva<br />
iskustva nemaju isti tempo,<br />
zar ne? Stiæi s jednog kraja<br />
grada na drugi za deset minuta<br />
u špici je ideal. Kada<br />
govorimo o voðenju ljubavi,<br />
deset minuta je šlamperaj.<br />
Iako su tematski neovisne<br />
jedna o drugoj, tvojim kratkim<br />
<strong>pri</strong>čama zajednička je<br />
atmosfera, u većini pada kiša,<br />
radnja je smještena u sjetne,<br />
mračne ambijente. U njima<br />
je <strong>pri</strong>sutno nasilje isključivo<br />
kao mogućnost, sukobi su naznačeni,<br />
na rubu eksplozije do<br />
koje nikada ne dolazi. Otkud<br />
takva vizija svijeta?<br />
– Bez sukoba nema napretka,<br />
ljudski odnosi razvijaju<br />
se zahvaljujuæi nekoj vrsti<br />
dijalektike koja ukljuèuje<br />
sukob. Ako je sve u redu,<br />
ako svatko ima ono što želi,<br />
ako se nitko ne zaljubi u<br />
koga ne bi smio, ako nitko<br />
ne glasa za opoziciju, ako<br />
nema razmirica, o èemu govoriti?<br />
Svijet ljudi pomirenih<br />
sa sudbinom, prazan je. U<br />
tom sluèaju posao pisca sveo<br />
bi se na formulu: ...i živjeli su<br />
sretno, imali su mnogo djece i,<br />
ako nisu umrli, žive još i danas.<br />
Jedna od tema koje često<br />
obrađuješ je preljub ili prevara<br />
općenito. Ne misliš li da<br />
je taj oblik ponašanja postao<br />
prešutno <strong>pri</strong>hvaćen u suvremenom<br />
društvu?<br />
– U Španjolskoj, posljednje<br />
generacije u velikoj<br />
mjeri ne <strong>pri</strong>hvaæaju takav<br />
naèin ponašanja. Meðutim,<br />
u svojim kratkim <strong>pri</strong>èama<br />
obraðujem sluèajeve u kojima<br />
neka sila sprjeèava da<br />
muškarac ili žena postupe<br />
ispravno. To je ono što me<br />
zanima.<br />
Priče su ti uglavnom otvorene,<br />
sadržajno nezaključene.<br />
Očekivanja koja postavljaš<br />
na <strong>pri</strong>matelje teksta vrlo su<br />
visoka. Kakav je tvoj odnos s<br />
čitateljem? Kakav tip komunikacije<br />
očekuješ uspostaviti s<br />
njime/njom?<br />
– Mislim da je u postupku<br />
pisanja nazoèno nekoliko<br />
“èitatelja”. Postoji jedan<br />
kojega stalno pitam: Jesi li<br />
razumio što sam upravo rekla?,<br />
neka vrsta tehnièkog savjetnika<br />
koji jamèi da je tekst<br />
èitljiv. Zatim postoji nešto<br />
poput “društvenog èitatelja”,<br />
mogla bih reæi, èitatelja<br />
kojem je upuæen tekst kao<br />
kulturni proizvod. Èitatelj<br />
Güntera Grassa je obrazovan,<br />
èitatelj Marka Twaina je<br />
iz naroda itd. No, mislim da<br />
pitati se kakav je prosjeèan<br />
èitatelj kojemu je tekst upuæen<br />
nije zadaæa pisca, nego<br />
sociologa odnosno kritièara.<br />
Ipak, mislim da je pisanje<br />
Gordana Matić<br />
Španjolska književnica govori<br />
o književnim nagradama,<br />
iskrenosti u pisanju,<br />
radionicama kreativnog<br />
pisanja i svojim <strong>pri</strong>čama u<br />
kojima neka sila sprječava<br />
muškarca ili ženu da postupe<br />
ispravno<br />
namijenjeno implicitnom<br />
èitatelju koji èuèi u podsvijesti<br />
svakoga pisca; svaki<br />
ima svoga i svaki se obraæa<br />
svojemu na specifièan naèin.<br />
Što se mene tièe, nastojim s<br />
njime uspostaviti odnos koji<br />
je svakako više emocionalan<br />
nego racionalan. Možda baš<br />
zbog toga toliko važnosti<br />
<strong>pri</strong>dajem ambijentu, dijalozima,<br />
neoèekivanom raspletu,<br />
a manje vrijednosnim<br />
digresijama. Ne želim da<br />
moj èitatelj “razumije” što<br />
èita, nego da to osjeti.<br />
Identifikacija kroz<br />
iskrenost<br />
U kratkim <strong>pri</strong>čama koje<br />
stvaraš ne nazire se žensko<br />
pismo. Ne osjećaš li ponekad<br />
potrebu identif icirati se u<br />
svojim <strong>pri</strong>povjednim tekstovima<br />
kao žena?<br />
– U mojim <strong>pri</strong>èama javljaju<br />
se likovi – muški likovi i<br />
ženski likovi – kao i, uostalom,<br />
u stvarnom životu. I jedni<br />
i drugi zaslužuju jednaku<br />
pažnju. Kao èitateljica u<br />
nekoj knjizi najviše cijenim<br />
iskrenost i upravo kroz nju<br />
pokušavam se identificirati<br />
kao spisateljica. Napokon,<br />
kao osoba od krvi i mesa, na<br />
moju sreæu (ili/i nesreæu)<br />
nisam se dosad uspjela osloboditi<br />
svojeg ženskog postojanja<br />
ni u jednom segmentu<br />
života (iako, kad je u pitanju<br />
depilacija, kunem ti se, ne<br />
bih imala ništa protiv biti<br />
moj muž).<br />
Uspoređuju te s<br />
Raymondom Carverom. Koji<br />
su ti književni uzori?<br />
– Svi klasici, ukljuèujuæi i<br />
suvremene.<br />
U tvojoj biograf iji naveden<br />
je podatak da podučavaš<br />
kreativno pisanje u<br />
okviru književne radionice<br />
u Fuentetaji. Može li se podučavati<br />
kreativno pisanje? Ne<br />
čini li ti se da je riječ o kontradikciji?<br />
– U književnim radionicama<br />
u Fuentetaji zapravo<br />
poduèavam narativne tehnike<br />
(kratku <strong>pri</strong>èu, roman i<br />
dr.). Književna radionica je<br />
mjesto u osnovi orijentirano<br />
na spisateljske prakse. Tamo<br />
Za mene istinska<br />
tenzija nastaje u<br />
trenucima kada<br />
se ne događa<br />
apsolutno ništa.<br />
Iskreno mislim<br />
da nam život ne<br />
nameće nikakav<br />
ritam; život<br />
je ritam koji<br />
mi, pojedinci,<br />
namećemo<br />
vlastitim<br />
iskustvima. A sva<br />
iskustva nemaju<br />
isti tempo, zar ne?<br />
Stići s jednog kraja<br />
grada na drugi za<br />
deset minuta u<br />
špici je ideal. Kada<br />
govorimo o vođenju<br />
ljubavi, deset<br />
minuta je šlamperaj<br />
ljudi svih dobi, razlièite<br />
razine i vrste obrazovanja,<br />
kojima je zajednièka želja<br />
pisati, uèe kako dati oblik<br />
svojim <strong>pri</strong>èama, razvijajuæi<br />
<strong>pri</strong>tom kritièki pogled prema<br />
tekstovima svojih kolega,<br />
kao i prema svojim vlastitim.<br />
Najvažnije od svega je što<br />
<strong>pri</strong>tom dobivaju podršku,<br />
vodstvo i poticaj. A to je,<br />
vjeruj mi, kada si poèetnik,<br />
vrlo važno.<br />
ristina Cerrada, rođena je 1970. u Madridu. Po<br />
zanimanju sociologinja, relativno se kratko bavi<br />
pisanjem, no otkako je uplivala u književne vode<br />
pokupila je brojne nagrade za kratku <strong>pri</strong>ču u svojoj domovini,<br />
Španjolskoj. Za prvu zbirku <strong>pri</strong>povjedaka Noctámbulos<br />
(Noćne ptice) dobila je prestižnu nagradu Casa de América.<br />
Na natječaju Caja Madrid žiri, u kojem su bili i najugledniji<br />
španjolski književnici poput Soledad Puértolas, Julija<br />
Llamazaresa, Javiera Revertea i Juana Manuela de Prade,<br />
dodijelio je prvu nagradu njezinoj drugoj <strong>pri</strong>povjednoj zbirci<br />
naslovljenoj Compańía (Društvo).