Povjerenje u institucije u Hrvatskoj i Europi s posebnim naglaskom ...
Povjerenje u institucije u Hrvatskoj i Europi s posebnim naglaskom ...
Povjerenje u institucije u Hrvatskoj i Europi s posebnim naglaskom ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1<br />
Krunoslav Nikodem<br />
Odsjek za sociologiju<br />
Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu<br />
knikodem@ffzg.hr<br />
Gordan Črpić<br />
Centar za promicanje SNC<br />
gordan.crpic@zg.t-com.hr<br />
Nacionalni kongres Hrvatskog sociološkog društva; «Sociologija i promjena – izazovi<br />
budućnosti»; Zagreb, 7.-8. travnja 2011.<br />
UVOD<br />
POVJERENJE U INSTITUCIJE U HRVATSKOJ I EUROPI<br />
s <strong>posebnim</strong> <strong>naglaskom</strong> na EU<br />
Jedan od ključnih sociokulturnih potencijala svakog društva jest stupanj povjerenja<br />
koji grañani iskazuju u osnovne <strong>institucije</strong> i organizacije tog društva. S obzirom da<br />
živimo u političkom sustavu predstavničke demokracije koji se po svojoj prirodi<br />
temelji na povjerenju, samo povjerenje predstavlja jedan od ključnih elemenata<br />
političke kulture.<br />
Piotr Sztompka - osnovne društvene funkcije kulture povjerenja.<br />
Prva društvena funkcija kulture povjerenja jest oslobañanje i mobiliziranje ljudskog<br />
djelovanja u Luhmannovom smislu kreativnog, neograničenog, inovativnog i<br />
poduzetničkog djelovanja.<br />
Druga društvena funkcija je poticanje društvenosti, sudjelovanja u različitim oblicima<br />
udruživanja, izgradnje interpersonalnih veza u Durkheimovom smislu poticanja<br />
«moralne gustoće».<br />
Treće, kultura povjerenja potiče toleranciju, prihvaćanje stranaca i prepoznavanje<br />
kulturnih i političkih razlika kao legitimnih.<br />
I četvrto, kultura povjerenja jača povezanost pojedinca i zajednice, a time i osjećaj<br />
pripadnosti (identitet) i generira kolektivnu solidarnost.<br />
S druge strane, opća «društvena klima sumnjičavosti», karakteristična za «sindrom<br />
nepovjerenja» i «kulturu cinizma» višestruko otežava funkcioniranje i razvoj društva.<br />
Prije svega, društvena klima nepovjerenja «paralizira» društveno djelovanje, te potiče<br />
rutinizaciju, konformizam i pasivnost. Osim toga, rastvara potencijale društvenog<br />
kapitala i vodi izolaciji i atomizaciji, te utječe na zauzimanje «obrambenih» stavova,<br />
stereotipa i predrasuda itd. (Sztompka, 1998:21-22).
2<br />
TEORIJSKI OKVIR<br />
Anthony Giddens – «priroda modernih institucija je snažno povezana s mehanizmima<br />
povjerenja u apstraktne sustave, posebice povjerenja u sustave stručnjaka.»<br />
Robert D. Putnam – povjerenje kao bitna sastavnica socijalnog kapitala.<br />
Institucije – osjetljivost prema zahtjevima grañana i efikasnost.<br />
Francis Fukuyama - dobrobit odreñene nacije uvjetovana je jednom kulturnom<br />
karakteristikom – stupnjem povjerenja koji je inherentan tom društvu.<br />
Piotr Sztompka – važnost izgradnje kulture povjerenja.<br />
(odreñuje povjerenje kao «okladu na buduća moguća djelovanja drugih» (Sztompka,<br />
1999:25), no pritom ističe da višedimenzionalna teorija povjerenja ipak zahtijeva širi<br />
pristup od naznačene racionalne dimenzije.)<br />
Russell Hardin – dvije dimenzije povjerenja – kompetencije i motivacija.<br />
METODOLOŠKE NAPOMENE<br />
Izlaganje se temelji na rezultatima empirijskog istraživanja u sklopu projekta<br />
European Value Study (1999, N=1003; 2008, N=1498).<br />
Istraživanje je 2008. godine obuhvatilo 47 zemalja u <strong>Europi</strong>. Te su zemlje, za potrebe<br />
ovog izlaganja, podijeljene u četiri skupine (Izvor: službene stranice Europske unije:<br />
http://europa.eu/).<br />
1. skupina: Stare članice EU: (15): Austrija, Belgija, Danska, Finska, Francuska,<br />
Grčka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Sj. Irska,<br />
Španjolska, Švedska, Velika Britanija.<br />
2. skupina: Nove članice EU (EU 12): Bugarska, Cipar, Češka, Estonija, Latvija,<br />
Litva, Mañarska, Malta, Poljska, Rumunjska, Slovačka, Slovenija.<br />
3. skupina: Zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje: Hrvatska, Makedonija,<br />
Turska, Island – Albanija, BiH, Kosovo, Crna Gora, Srbija.<br />
4. skupina: Ostale zemlje obuhvaćene EVS istraživanjem: Armenija, Azerbajdžan,<br />
Bjelorusija, Gruzija, Moldavija, Norveška, Rusija, Sj. Cipar, Švicarska, Ukrajina.
3<br />
OSNOVNE HIPOTEZE:<br />
1. U <strong>Hrvatskoj</strong> je prisutno kontinuirano opadanje povjerenja u <strong>institucije</strong><br />
2. U <strong>Hrvatskoj</strong> se nastavlja pad povjerenja u EU<br />
3. Pad povjerenja povezan je manje uz globalizacijske a više uz unutardruštvene<br />
čimbenike<br />
GRAF 1. POVJERENJE U INSTITUCIJE U HRVATSKOJ 1999. I 2008. GODINE (%)<br />
70<br />
64<br />
63 63<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
45<br />
56<br />
52<br />
53<br />
36<br />
51<br />
22<br />
46<br />
40<br />
42<br />
25<br />
40<br />
20<br />
35<br />
19<br />
34<br />
27<br />
31<br />
29<br />
28<br />
20<br />
27<br />
17<br />
22<br />
12<br />
18<br />
14 14<br />
1999.<br />
2008.<br />
10<br />
7<br />
0<br />
0 0<br />
VOJSKA<br />
OBRAZOVANJE<br />
CRKVA<br />
POLICIJA<br />
NATO<br />
ZDRAVSTVO<br />
UN<br />
EU<br />
PRAVOSUðE<br />
JAVNE SLUŽBE<br />
SOC. OSIGURANJE<br />
VELIKA PODUZEĆA<br />
SINDIKATI<br />
SABOR<br />
TISAK<br />
VLAST I DRŽAVNA<br />
UPRAVA<br />
POLITIČKE STRANKE<br />
GRAF 2. POVJERENJE U NEKE VAŽNIJE INSTITUCIJE U HRVATSKOJ I EUROPI (prosjek za<br />
četiri skupine zemalja) EVS 2008. (%)<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
56<br />
52<br />
45<br />
12<br />
68 70<br />
67 69<br />
66<br />
62<br />
64 65<br />
54<br />
57 59<br />
43 44<br />
44<br />
40<br />
28<br />
PARLAMENT<br />
CRKVA<br />
VOJSKA<br />
OBRAZOVANJE<br />
0<br />
HRVATSKA<br />
KANDIDATKINJE<br />
OSTALE
4<br />
GRAF. 3. POVJERENJE U EU – HRVATSKA I STARE ČLANICE (EU 15) (EVS 2008.) (%)<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
20<br />
29<br />
59<br />
41<br />
35<br />
51<br />
48<br />
51<br />
59<br />
63<br />
43<br />
34<br />
65<br />
33<br />
48<br />
35<br />
22<br />
10<br />
0<br />
HRVATSKA<br />
AUSTRIJA<br />
BELGIJA<br />
DANSKA<br />
FINSKA<br />
FRANCUSKA<br />
GRČKA<br />
IRSKA<br />
ITALIJA<br />
LUKSEMBURG<br />
NIZOZEMSKA<br />
NJEMAČKA<br />
PORTUGAL<br />
Sj.IRSKA<br />
ŠPANJOLSKA<br />
ŠVEDSKA<br />
V. BRITANIJA<br />
GRAF 4. POVJERENJE U EU – HRVATSKA I NOVE ČLANICE (EU 12) (EVS 2008.) (%)<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
52 53<br />
40<br />
52<br />
39<br />
58<br />
49<br />
62<br />
51<br />
58<br />
60<br />
67<br />
30<br />
20<br />
20<br />
10<br />
0<br />
HRVATSKA<br />
BUGARSKA<br />
CIPAR<br />
ČEŠKA<br />
ESTONIJA<br />
LATVIJA<br />
LITVA<br />
MAðARSKA<br />
MALTA<br />
POLJSKA<br />
RUMUNJSKA<br />
SLOVAČKA<br />
SLOVENIJA
5<br />
GRAF 5. POVJERENJE U EU – HRVATSKA I ZEMLJE KANDIDATKINJE I POTENCIJALNE<br />
KANDIDATKINJE (EVS 2008.) (%)<br />
80<br />
73<br />
74<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
20<br />
52<br />
34<br />
30<br />
38<br />
44<br />
27<br />
10<br />
0<br />
HRVATSKA<br />
MAKEDONIJA<br />
TURSKA<br />
ISLAND<br />
ALBANIJA<br />
BiH<br />
KOSOVO<br />
CRNA GORA<br />
SRBIJA<br />
GRAF 6. POVJERENJE U EU – HRVATSKA I OSTALE ZEMLJE (EVS 2008.) (%)<br />
80<br />
70<br />
70<br />
68<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
20<br />
52<br />
36<br />
54<br />
42<br />
28<br />
37<br />
35<br />
31<br />
10<br />
0<br />
HRVATSKA<br />
ARMENIJA<br />
AZERBEJDŽAN<br />
BJELORUSIJA<br />
GRUZIJA<br />
MOLDAVIJA<br />
NORVEŠKA<br />
RUSIJA<br />
Sj.CIPAR<br />
ŠVICARSKA<br />
UKRAJINA
6<br />
ZAKLJUČNO<br />
Uzroci opadanja povjerenja u <strong>institucije</strong> (i u EU) u hrvatskom društvu?<br />
Piotr Sztompka ističe više uvjeta nužnih za izgradnju kulture povjerenja:<br />
1. Normativna sigurnost<br />
2. Transparentnost društvenih organizacija<br />
3. Stabilnost društvenog poretka<br />
4. Predvidljivost/proračunatost moći<br />
5. Primjena prava i obveza<br />
6. Poticanje dužnosti i odgovornosti<br />
7. Čuvanje dostojanstva, integriteta i autonomije svakog pojedinog grañanina<br />
Niti jedan od navedenih uvjeta u <strong>Hrvatskoj</strong> nije ostvaren.<br />
Nakon društvenih i političkih promjena javni i politički institucionalni sustav ostao<br />
nepromijenjen.<br />
Taj je sustav razvijan za potrebe totalitarne države kojoj je glavna svrha kontrola<br />
grañana a ne servis grañana.<br />
Od svih 47 ispitivanih zemalja Hrvatska je zemlja s najnižim povjerenjem u EU.<br />
Prema rezultatima istraživanja, najmanje povjerenje u EU imaju 1) Hrvatska (20%);<br />
2) Velika Britanija (22%); 3) Srbija (27%) i 4) Rusija (28%).<br />
Nepravedan odnos EU prema <strong>Hrvatskoj</strong>.<br />
Neuvjerljivost političkih elita u predstavljanju hrvatskih interesa u <strong>Europi</strong>.<br />
Od 1999. do 2008. godine u <strong>Hrvatskoj</strong> veliki pad povjerenja u meñunarodne<br />
<strong>institucije</strong> - NATO (s 51% na 22%); UN (s 42% na 25%); EU (s 40% na 20%).<br />
Prikazani rezultati ne odražavaju samo nepovjerenje prema EU i meñunarodnim<br />
institucijama već i svojevrsni grañanski protest, kako prema samim meñunarodnim<br />
institucijama, tako i prema domaćim akterima koji su evidentno izgubili kredibilitet<br />
pa delegitimiraju sve za što se javno zalažu.