z PROGLAÅ EN JE LOÅ INJSKI REZERVAT ZA DUPINE - Plavi svijet
z PROGLAÅ EN JE LOÅ INJSKI REZERVAT ZA DUPINE - Plavi svijet
z PROGLAÅ EN JE LOÅ INJSKI REZERVAT ZA DUPINE - Plavi svijet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
z<br />
2006.<br />
PROGLAŠEN <strong>JE</strong> LOŠINJSKI<br />
<strong>REZERVAT</strong> <strong>ZA</strong> <strong>DUPINE</strong><br />
Prilikom proslave 14-tog Dana dupina, u nedjelju<br />
6. kolovoza 2006. godine državni je tajnik Ministarstva<br />
kulture Republike Hrvatske, dr. Jadran<br />
Antolović, proglasio osnivanje Lošinjskog Rezervata<br />
za Dupine (Ministarstvo kulture, Republika<br />
Hrvatska, UP/I-612-07/06-33/676, 532-08-02-<br />
1/5-06-1, 26. srpnja 2006.). Proglašenju je bila<br />
nazočna i glavna tajnica ACCOBAMS-a (Sporazum<br />
o zaštiti kitova u Crnom moru, Sredozemnom moru<br />
te susjednom području Atlantika), Dr. Marie-Chriszaštitu<br />
prirode i Hrvatskog prirodoslovnog muzeja<br />
te sa tajništvom ACCOBAMS-a.<br />
Ovo područje (http://www.blue-world.org/MPA/)<br />
tako je zakonski zaštićeno kao Lošinjski rezervat<br />
za dobre dupine (Tursiops truncatus) te postaje<br />
područje strogog režima zaštite. Područje će za<br />
početak biti stavljeno pod preventivnu zaštitu<br />
koja zabranjuje započinjanje s bilo kakvim<br />
novim aktivnostima u razdoblju od tri godine. U<br />
međuvremenu će se osnovati upravljačko tijelo<br />
i pripremiti plan upravljanja za stalnu zaštitu<br />
područja. Nakon što se završi razdoblje preventivne<br />
zaštite, zakonodavna odluka o zaštiti ovog<br />
područja postaje trajna. Lošinjski Rezervat za Dupine<br />
predstavlja prvi rezervat namijenjen zaštiti<br />
jedne populacije dupina u cijelom mediteranu. To<br />
je ujedno i najveće zaštićeno područje u Jadranskom<br />
moru, a obuhvaća sveukupno 526 km2. Odluka<br />
o zasnivanju takvog rezervata temelji se na<br />
saznanjima niza istraživačkih projekata Instituta<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> o kritičnim čimbenicima koji utječu na<br />
rasprostranjenost i brojnost dobrih dupina u ovom<br />
području kroz posljednjih 12 godina te o lokalnom<br />
socio-ekonomskom utjecaju kojeg bi ovakva zakonodavna<br />
odluka imala.<br />
tine Van Klaveren, te savjetnik Ministra za zaštitu<br />
prirode, gdin. Zoran Šikić.<br />
Proslava se odvijala u Lošinjskom edukacijskom<br />
centru o moru koji predstavlja središte aktivnosti<br />
Plavog <strong>svijet</strong>a Instituta za istraživanje i zaštitu<br />
mora. Čestitke prilikom proglašenja stigle su i od<br />
predsjednika Republike Hrvatske Stjepana Mesića<br />
koji je tom prigodom čestitao na uspješnom<br />
istraživačkom radu Plavog <strong>svijet</strong>a kao i njegovoj<br />
uspješnoj suradnji sa predstavnicima Zavoda za<br />
Zaštita dobrih dupina ujedno bi pridonjela i zaštiti<br />
mnogih drugih ugroženih i zaštićenih životinjskih<br />
i biljnih vrsta te njihovih prirodnih staništa kao<br />
na primjer područja u kojima zimuju glavate želve<br />
(Caretta caretta), područja livada morskih cvjetnica<br />
(Posidonia oceanica) te koraligenskih biocenoza<br />
kao i područja na kojima se gnijezdi morski<br />
vranac (Phalacrocorax aristotelis). Posljednji rezultati<br />
istraživanja pokazuju kako je unutar područja<br />
prisutno 152 vrste morske flore, 303 vrste morskih<br />
beskralješnjaka (7 strogo zaštićenih, 9 zaštićenih)<br />
i 112 vrsta ribe (od kojih je 19 ugroženo u Hrvatskoj).<br />
Područje je poznato i kao mjesto od iznimnog<br />
arheološkog značaja jer je u njemu pronađena<br />
grčka statua u bronzi koja predstavlja neprocijenjivu<br />
repliku Lizipovog Apoksiomena.<br />
Stanje preventivne zaštite ne stavlja pod zabranu<br />
trenutno korištenje područja kao što je profesionalno<br />
ribarenje, amatersko ribarenje, turizam<br />
ili neke druge rekreativne aktivnosti koje se tako<br />
još uvijek mogu odvijati. Kroz nadolazeće mjesece<br />
odvijat će se pregovori između lokalne vlasti i lokalnih<br />
interesnih skupina koje će temeljem takvih<br />
pregovora odrediti pravila o upravljanju rezervatom.<br />
Stanje preventivne zaštite im dozvoljava 3<br />
godine za takvo pregovaranje.<br />
Nadamo se da će Lošinj biti primjer razvijanja demokratskih<br />
pravila za zaštitu morkog područja i u<br />
drugim djelovima Jadranskog mora.<br />
Za dodatne informacije kontaktirajte <strong>Plavi</strong> Svijet<br />
na info@plavi-<strong>svijet</strong>.org ili pogledajte naše web<br />
stranice.
Dragi prijatelji,<br />
Napokon smo opet tu! Prije svega, dužni smo<br />
svima veliku ispriku zbog duge pauze koju smo<br />
imali od posljednjeg izdanja našeg Akvamarina.<br />
Nakon velike zbrke oko pripreme i tiska,<br />
odlučili smo svim našim usvajateljima prirediti<br />
veliko prošireno izdanje koje obuhvaća 2004.,<br />
2005. i 2006. godinu. Tako sada gledate u<br />
primjerak jedinstvenog Jumbo Akvamarina. U<br />
međuvremenu, puno se toga radilo u Plavom<br />
<strong>svijet</strong>u, a svakako je najveća novost proglašenje<br />
zaštićenog područja mora - Prvog rezervata za<br />
dupine na Mediteranu u području lošinjskog akvatorija.<br />
Naši prijatelji Grifo, Faccia, Monk, Phil,<br />
Debby, Meta, Mush, Sonja i ostatak ekipe od<br />
sada će uživati u svom dijeliću Jadrana u kojemu<br />
će se sve ljudske aktivnosti prilagoditi njima.<br />
Ovim putem želimo ujedno prenijeti POSEBNU<br />
<strong>ZA</strong>HVALU SVIM USVAJATELJIMA jer su u pravo<br />
oni svojim donacijama omogućili da <strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong><br />
ustraje u svojim nastojanjima i da projekt osnivanja<br />
rezervata saživi. Nadalje, tu su i novosti<br />
iz Lošinjskog edukacijskog centra o moru. Svake<br />
godine pripremimo neki novi sadržaj kako bi svi<br />
naši vjerni posjetitelji svakim dolaskom proširili<br />
svoja znanja o živom <strong>svijet</strong>u mora. Posebno nas<br />
veseli što nas posjećuje sve veći broj školskih<br />
grupa kako bi poslušali jedno od naših predavanja<br />
i/ili sudjelovali u zabavnim i poučnim radionicama<br />
koje smo za njih pripremili. Ove su godine<br />
svi edukacijski programi Plavog <strong>svijet</strong>a dobili i<br />
službenu preporuku Agencije za odgoj i obrazovanje<br />
RH. Što se tiče rada na terenu, Jadranski<br />
projekt dupin nastavlja svoje istraživačke<br />
aktivnosti, a sezona istraživanja svake je godine<br />
sve duža i duža. Zahvaljujući tome svake godine<br />
imamo sve više sati provednih uz naše dupine.<br />
U protekloj smo sezoni na našem području<br />
istraživanja također imali i jednog iznimno dragog<br />
gosta - Sredozemnu medvjedicu. Da li nam<br />
je samo privremeno došla u posjet ili planira<br />
trajno ostati istraživanja će tek pokazati. Projekt<br />
istraživanja morskih kornjača u Jadranu u<br />
suradnji s Hrvatskim prirodoslovnim muzejom iz<br />
Zagreba uspješno se nastavlja. Tijekom zimskih<br />
mjeseci sve nam češće slučajni nalazi donose<br />
ozljeđene glavate želve na privremeni oporavak<br />
u naš Centar. Eto, već prema uvodu možete vidjeti<br />
da je u Plavom <strong>svijet</strong>u svake godine sve<br />
življe i življe tijekom čitave godine i nadamo<br />
se da ćete nas uskoro (opet) posjetiti, a dotad<br />
uživajte u čitanju novog broja Akvamarina.<br />
P.S.<br />
U prosincu će <strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> postati bogatiji za novog<br />
člana ekipe - naša Andrea očekuje prinovu.<br />
Neka im je sretno!<br />
Srdačan pozdrav!<br />
Jelena Jovanović<br />
Za sve potrebne informacije naša adresa je:<br />
LOŠINJSKI EDUKACIJSKI CENTAR O MORU<br />
Kaštel 24, 51551 Veli Lošinj, Hrvatska<br />
tel: 051 604 666 fax: 051 604 668<br />
info@plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
Faccia<br />
Faccia nas je rano posjetila ove godine. Sredinom<br />
travnja opažena je u velikoj skupini dupina, uglavnom<br />
majki s mladuncima, koji obično posjećuju<br />
sjeverni dio našeg istraživačkog područja. Neki od<br />
njih bili su dupini Nista, Vivian i Raisa s njihovim<br />
živahnim mladuncima koje smo tada opazili<br />
između otočića Trstenika i Orude. Faccia ih je kao<br />
i obično pratila s male udaljenosti krećući se polagano.<br />
Zadnji put smo je vidjeli 10. srpnja nakon<br />
čega je uslijedio period kada zbog loših vremenskih<br />
uvjeta nismo mogli izlaziti na more. Faccia<br />
je taj put bila u dobroj kondiciji te bi nas, kao i<br />
obično, pri svakom izlasku na površinu mora dobro<br />
promotrila.<br />
Grifo<br />
Grifo smo često viđali tijekom protekle godine.<br />
Naročito ju je lako prepoznati zbog prisutnosti<br />
njenog veoma aktivnog mladunca Andree koji je<br />
vrlo društven, a to se može zaključiti i po mnogobrojnim<br />
ogrebotinama na njegovoj leđnoj peraji<br />
nastalim tijekom igranja s drugim mladuncima<br />
iz grupe. Grifo i Andreu tijekom ljeta uglavnom<br />
viđamo u blizini otočića Trstenika gdje ih je<br />
istraživački tim opazio sa svjetionika smještenog<br />
na tom otočiću.<br />
Debby<br />
Debby smo prvi put vidjeli 1991.godine, a tek<br />
1995. godine smo mogli sa sigurnošću potvrditi<br />
da se radi o ženki budući da je bila u pratnji svog<br />
prvog mladunca. Njeno drugo mladunče, Višnja,<br />
ovo se proljeće osamostalila i odvojila od majke<br />
ali je i dalje često viđamo u istoj skupini u kojoj<br />
se nalazi i Debby.<br />
Debby uglavnom viđamo u društvu Beluga i<br />
ženki kao što su Faccia, Quiz i njeno mladunče<br />
Quison dok putuju kroz središnji i južni dio sada<br />
zaštičenog područja za dupine.<br />
Meta<br />
Meta je naš rezidentan dupin rođen 1992. godine.<br />
Njegova majka Mirna je također jedan od<br />
rezidentnih dupina ove cresko-lošinjske populacije.<br />
Mi vjerujemo da je Meta mužjak budući da se<br />
udaljio iz ovog područja u periodu 1998-1999, što<br />
je i tipično ponašanje mužjaka dobrih dupina.<br />
Ponovno se pojavio u lipnju 2000. godine i od<br />
tada ga redovito viđamo u središnjem dijelu ovog<br />
područja u društvu drugih mladih dupina koje<br />
istraživači često nazivaju “vandali”.<br />
Metu smo vidjeli nekoliko puta ove godine kada bi<br />
došao “jahati” na valu kojeg stvara pramac našeg<br />
broda te dok bi se družio sa svojim mladim prijateljima.<br />
Monk<br />
Monka smo vidjeli u lipnju ove godine u društvu<br />
dobrog mu prijatelja Phila te drugih dupina s kojima<br />
se obično druži. Uvijek bi se držao na dovoljnoj<br />
udaljenosti da drži na oku ostatak svojih prijatelja<br />
te naš istraživački brod pa smo rijetko bili u prilici<br />
da ga lijepo pozdravimo.<br />
Ponovno smo ga vidjeli tek u rujnu kada je bio u<br />
pratnji ženki Debby i Quison koje te godine nisu<br />
imale mladunce, ali se nadamo da će ih imati u<br />
slijedećoj sezoni.<br />
Phil<br />
Phila smo vidjeli s Monkom u lipnju kada je čuvao<br />
Natašino i Biancino mladunče. Držao se jako blizu<br />
mladunaca, zaklanjajući ih od naših pogleda dok<br />
su njihove majke hvatale ribu. Ponovno smo ga<br />
vidjeli krajem kolovoza, nedugo nakon proslave<br />
Dana Dupina, kada je bio u velikoj skupini od oko<br />
tridesetak dupina opaženih u plitkom području<br />
koje okružuje svjetionik Veli Brak. Tom prilikom<br />
nismo opazili Monka što je bilo veoma neobično<br />
budući da ih najčešće viđamo zajedno.<br />
Mush<br />
Gdje su sada?<br />
Već poznati, ali i neki novi...<br />
Musha smo prvi put vidjeli u svibnju 1992. godine<br />
u društvu Debby. Njegova leđna peraja bila<br />
je već tada označena mnogobrojnim urezima i<br />
ožiljcima zbog čega je bio lako prepoznatljiv<br />
našim istraživačima. Ranijih godina često je mijenjao<br />
skupine s kojima se družio pa smo ga tako<br />
mogli vidjeti i s dupinima koji posjećuju sjeverni<br />
dio ovog područja i s onima koji se zadržavaju na<br />
južnom dijelu cresko-lošinjskog akvatorija.<br />
Kitovi ubojice<br />
Kitovi ubojice, još poznatiji kao orke, jedni su od<br />
najpoznatijih kitova na <strong>svijet</strong>u. Predstavnici su<br />
najveće porodice kitova zubana, porodice Delphinidae.<br />
Kao i večina kitova zubana i orke imaju<br />
jednu nosnicu na vrhu glave te se koriste eholokacijom<br />
pri traženju plijena. Njihovo je tijelo<br />
veoma robusno, a leđna peraja izrazito se ističe<br />
po sredini leđa. Prsne peraje razlikuju se svojim<br />
oblikom od peraja ostalih kitova iz porodice delphinidae<br />
jer su zaista velike i zaobljene dok im je<br />
tijelo obojano veoma kontrastnim tonovima crne<br />
i bijele boje.<br />
Smatraju se jednim od najrasprostranjenijih kitova<br />
na <strong>svijet</strong>u jer im staništa ne ovise o temperaturi ili<br />
dubini mora. Iako se većina kitova zubana hrani<br />
uglavnom ribom i lignjama, kitovi ubojice znaju<br />
se hraniti i toplokrvnim životinjama pa ih se tako<br />
na Antarktiku, tijekom ljeta, može vidjeti kako<br />
vrebaju druge kitove usane, pingvine i tuljane uz<br />
rubove ledenjaka.<br />
Orke su izrazito inteligentne, karizmatične i<br />
veoma društvene životinje koje najčešće žive u<br />
obiteljskim skupinama koje se temelje na vezi<br />
ženki i njihovih mladunaca. Ženke se u prosjeku<br />
pare svakih 5 godina, a trudnoća traje 15 mjeseci.<br />
Ženke se prestaju pariti nakon 40 godina starosti,<br />
a mladi mužjaci znaju ostati u majčinoj skupini<br />
kroz cijeli život.<br />
Njihov glasovni repertoar je zaista složen. Eholokacijski<br />
zvukovi se od onih koje koriste u komunikaciji<br />
razlikuju međusobno u različitim skupinama<br />
ili populacijama pa ih se tako često naziva dijalektima.<br />
Ako više skupina provodi večinu svog<br />
vremena zajedno onda počinju tvoriti tzv. jato<br />
kitova ubojica.<br />
Na sjeveroistočnom dijelu Tihog oceana, istraživači<br />
su identificirali dva glavna jata kitova ubojica, „rezidentno“<br />
i „tranzitno“ jato, koja se međusobno<br />
razlikuju po njihovoj sezonskoj rasprostranjenosti,<br />
socijalnoj strukturi te po ponašanju i načinu<br />
prehrane. Čini se da je upravo način na koji se<br />
hrane temelj njihove međusobne različitosti. Rezidentni<br />
se naime hrane uglavnom ribom, a losos im<br />
je najomiljeniji plijen dok se tranzitno jato hrani<br />
i morskim sisavcima poput tuljana.<br />
I način na koji se glasaju se veoma razlikuje među<br />
jatima. Među rezidentnima učestalo se proizvode<br />
dugi eholokacijski klikovi dok su u tranzitnom<br />
jatu oni reducirani na rijetko ispuštanje izoliranih<br />
klikova. Različiti načini upotrebe eholokacije vežu<br />
se uz različitu prehranu. Tranzitni kitovi ubojice<br />
hrane se tuljanima i drugim morskim sisavcima<br />
koji su u stanju raspoznati orkine eholokacijske<br />
klikove dok se rezidentno jato hrani uglavnom lososom<br />
i drugom ribom koja takve zvukove nije u<br />
stanju čuti. Vjeruje se da se tranzitni kitovi ubojice<br />
poprilično oslanjaju i na vlastite vidne sposobnosti<br />
prilikom lova morskih sisavaca.<br />
Kitovi ubojice mogu se često vidjeti u igri kada<br />
znaju znatiželjno viriti glavama iz mora i lupati<br />
perajama po površini.<br />
Iako često zaigrane, ove životinje mogu biti i<br />
poprilično zastrašujuće. Možda je upravo to razlog<br />
zbog kojeg nas neprestano zadivljuju.<br />
Satelitsko praćenje morskih kornjača<br />
Glavata želva (Caretta caretta) može narasti<br />
preko 1 metra u dužinu i može težiti preko 120<br />
kilograma. Mogu živjeti do 80 godina, a spolnu<br />
zrelost dostižu sa oko 30 godina. Preko 2,500<br />
glavatih želvi godišnje slučajno se ulovi u ribarske<br />
mreže u hrvatskom dijelu sjevernog Jadrana.<br />
Ovo područje smatra se važnim područjem za<br />
prezimljavanje i prehranu populacije koja gnijezdi<br />
u Grčkoj.<br />
Hrvatski prirodoslovni muzej i <strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> u<br />
suradnji provode istraživanje morskih kornjača<br />
Jadrana. Jedna od aktivnosti unutar projekta je<br />
i satelitsko praćenje pojedinih jedinki.<br />
Tijekom popodneva 7. rujna 2006. Calypso,<br />
prva morska kornjača sa satelitskim odašiljačem<br />
puštena je u hrvatski dio Jadrana.<br />
Calypso je velika mlada životinja (CCLn-t: 66.5<br />
cm) koja je ime dobila prema nazivu koče koja ju<br />
je slučajno ulovila 24. lipnja 2006. dok je plivala<br />
neritičkim vodama oko otoka Lošinja.<br />
Životinja je spašena iz mreže te je prebačena u<br />
Rehabilitacijski centar Pulskog akvarija gdje je<br />
čekala dok joj bude stavljen satelitski odašiljač.<br />
Kad je ulovljena, Calypso je bila u dobrom stanju<br />
i zdrava. Dva dana prije puštanja vraćena je<br />
na Lošinj u Lošinjski edukacijski centar o moru<br />
Plavog <strong>svijet</strong>a. Prije samog puštanja na oklop na<br />
leđima joj je pričvršćen satelitski odašiljač te je 7.<br />
rujna puštena uz veliki interes domaćih i stranih<br />
medija.<br />
Sam projekt satelitskog praćenja odvija se u okviru<br />
zajedničkog Talijansko-hrvatsko-slovenskog<br />
projekta “AdriaWatch”, kojeg koordinira Islameta<br />
Group, Dept. of Biology - University of Pisa<br />
Kretanje našeg Calypsa možete pratiti on-line<br />
putem ove karte.<br />
Kartu priprema i održava www.seaturtle.org gdje možete naći informacije o ostale<br />
četri kornjače puštene u okviru projekta AdriaWatch te o brojnim drugim projektima<br />
satelitskog praćenja diljem <strong>svijet</strong>a.<br />
Izvješće za 2006. godinu<br />
Istraživanje se 2006. godine nastavilo tijekom<br />
zimskih mjeseci i na more smo po prvi put izašli<br />
već 2. siječnja.<br />
Novu godinu smo tako započeli susretom s velikom<br />
skupinom s više od 30 dupina u blizini<br />
najjužnije točke Cresa zvane Punta Suha. Krajem<br />
siječna, iznimno jaka bura uzrokovala je prve<br />
probleme s istraživačkim brodom koji je tada<br />
izvađen iz mora. Brod je ponovno vraćen u more<br />
tijekom ožujka kada smo nastavili sa projektom<br />
mjerenja podvodne buke. Tijekom snimanja čuli<br />
su se i zvižduci dupina koje tom prilikom nismo<br />
uspijeli pronaći zbog loših vremenskih uvjeta.<br />
Dupine smo ponovno susreli 19. ožujka u blizini<br />
Srakana, otočića na zapadnoj strani Lošinja. Jedan<br />
od dupina bio je i Mate (Slika) čiju je leđnu<br />
peraju lako prepoznati po velikom urezu nastalom<br />
prilikom sudara s brodskom propelom. Sudari<br />
dupina s brodovima su prilično učestali u plitkim<br />
područjima s pojačanim brodskim prometom ali<br />
u području oko Lošinja dogode se vrlo rijetko<br />
ponajprije zbog veće dubine mora.<br />
Tijekom travnja, svibnja i lipnja dupini su viđeni<br />
često, ponekad i više puta u istom danu. Lipanj<br />
je tako obilježen kao mjesec sa 17 opažanja dupina,<br />
a u srpnju zbog promjenljivog vremena i<br />
udaljavanja dupina od obale, dupine smo vidjeli<br />
tek 7 puta.<br />
Kolovoz je započeo s Danom Dupina tijekom kojeg<br />
se slavilo i proglašenje preventivne zaštite<br />
prvog zaštićenog područja za dupine u Mediteranu,<br />
Lošinjskog Rezervata za Dupine. Nakon<br />
proslave tog važnog dana nastavili smo s<br />
istraživanjem te smo tijekom druge polovice kolovoza<br />
te početkom rujna dupine redovito viđali<br />
u velikim skupinama, najčešće u središnjem<br />
dijelu našeg područja istraživanja. U periodu od<br />
20. kolovoza do 4. rujna viđeni su gotovo svi rezidentni<br />
dupini cresko-lošinjskog akvatorija. Za<br />
razliku od svibnja i lipnja, u ovom periodu dupini<br />
su bili iznimno aktivni i razigrani te gotovo uvijek<br />
prisutni u velikim skupinama što je prilično<br />
neobično za to doba godine.<br />
Ljetni period istraživanja se polako privodi kraju<br />
te će nas uskoro napustiti i zadnja grupa volontera<br />
Plavog <strong>svijet</strong>a. Istraživači međutim ostaju<br />
na otoku s namjerom da nastave s istraživanjem<br />
i u jesenskom i zimskom periodu 2006. godine.
z<br />
14. Dan dupina<br />
lom Lošinju demonstracijom spašavanja nasukanih<br />
dupina, natjecanjem u plivanju za djecu i odrasle,<br />
a nešto kasnije i tradicionalnim vaterpolo turnirom.<br />
14. Dan dupina održan je 05. i 06. 08. 2006.<br />
Ovogodišnja manifestacija bila je jedinstvena<br />
po mnogo čemu. Po prvi puta Dan dupina nadrastao<br />
je sam sebe i pretvorio se u dvodnevnu<br />
manifestaciju zbog velikog broja događanja i<br />
velikog interesa sudionika i posjetitelja. Nadalje,<br />
program je bio obogaćen novim atraktivnim<br />
sadržajima za najmlađe, a kruna svih aktivnosti<br />
bilo je proglašenje Lošinjskog rezervata za dupine<br />
od strane državnog tajnika Ministarstva kulture<br />
gdina. Jadrana Antolovića popraćeno blještavilom<br />
vatrometa.<br />
Ukratko…u subotu, 05.08.2006. Dan dupina<br />
započeo je tradicionalnim postavljanjem<br />
izložbe dječjih likovnih radova na rivi u Velom<br />
Lošinju. Ove godine pristiglo nam je 598 crteža,<br />
a kao najbolji odabran je rad Lakatosa Bence,<br />
desetogodišnjeg dječaka iz Debrecena, Mađarska.<br />
U popodnevnim satima preselili smo se u Mali<br />
Lošinj, točnije Sunčanu uvalu gdje je održan, ove<br />
godine najposjećeniji, turnir u odbojci na pijesku.<br />
U dvoboju mješovitih parova pobijedio je češki par<br />
Irena & Jan, a među muškim parovima najbolji su<br />
bili Jakovljević & Rogić. Na plaži Veli žal demonstrirali<br />
smo kako se spašavaju nasukani dupini<br />
pomoću modela dupina u prirodnoj veličini.<br />
Sponzori<br />
Naši sponzori i donatori u 2006. bili su:<br />
Grad Mali Lošinj, Državni zavod za zaštitu priorde,<br />
Capital Communications - Budimpešta,<br />
P.Z. Auto, TZ Grada Maloga Lošinja, Pharmateka<br />
Consult, European Commission DG Environment,<br />
Jadranka hoteli, Kneževina Monako, Hrvatski<br />
prirodoslovni muzej, WDSC, ACCOBAMS te svi<br />
naši volonteri i usvajatelji dupina. Hvala svima.<br />
Impressum<br />
Urednik:<br />
Draško Holcer<br />
Tekstove napisali:<br />
Jelena Jovanović, Nikolina Rako, Annika Wiemann,<br />
Draško Holcer, Peter Mackelworth<br />
Fotografije:<br />
Nikolina Rako, Annika Wiemann,<br />
Peter Mackelworth<br />
Izdavač:<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> Institut za istraživanje i<br />
zaštitu mora 2006.<br />
Predvečer je ispred našeg centra bilo vrlo živahno<br />
jer tu su se odvijale likovne radionice za najmlađe.<br />
U kratkom vremenu sakupili smo pravu malu zbirku<br />
zanimljivih umjetničkih djela u različitim tehnikama.<br />
Naši prijatelji iz centra za zdravo odrastanje<br />
„Idem i ja“ oslikali su 3 kontejnera za smeće<br />
šarenim slikama dupina uz ekološke poruke. Ovako<br />
uljepšani kontejneri zauvijek su našli svoje mjesto<br />
na trgu ispred Centra, gdje smo i ispratili prvi dan<br />
koncertom lošinjske skupine „Positivo band“.<br />
Nedjelju smo započeli na plaži Rovenska u Ve-<br />
Ponosni pobjednici među malim plivačima bili su<br />
ekipa „Meduze“, a među odraslima „Palme“. Pobjednici<br />
vaterpolo turnira su dečki iz ekipe „Veli<br />
Lošinj“. Posebnu atrakciju drugog dana priredio<br />
nam je Matija Kosanović, mladić iz Malog Lošinja<br />
koji je povodom Dana dupina otplivao maraton od<br />
Lošinj do Suska. Najveća zanimljivost uz ovaj veliki<br />
pothvat bila je privremena pratnja dva dupina koje<br />
je očito zainteresiralo Matijino plivanje u otvorenom<br />
moru. U večernjim satima u Velom Lošinju<br />
održana je tradicionalna igra „Potraga za skrivenim<br />
blagom“ u kojoj je sudjelovalo 7 timova, a najbolji<br />
su bili „Zlatokrila “tim B“ iz dječjeg odmarališta<br />
Vladimir Nazor. Istovremeno su najmlađi mogli<br />
uživati u igricama koje su osmislile tete Tihana<br />
i Maja ili oslikavanju rive kredama u boji. Finale<br />
14. Dana dupina obilježeno je svečanom dodjelom<br />
nagrada svim pobjednicima natjecanja i već<br />
spomenutim proglašenjem Posebnog rezervata za<br />
dupine uz pratnju vatrometa. Završni koncert na<br />
trgu ispred Centra održala je grupa Flyer.<br />
Tako je obilježen još jedan dan dupina - najveći<br />
do sada.<br />
Eko-akcija čišćenja<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> je u suradnji s Diver sport centrom<br />
27. svibnja 2006. organizirao veliku eko-aciju<br />
čišćenja podmorja malološinjske luke, sakupljanja<br />
starog papira i baterija. Akciju su financijski<br />
pomogli brojni sponzori s područja Grada Maloga<br />
Lošinja.<br />
U akciji čišćenja podmorja sudjelovalo je 55 ronioca<br />
iz 12 ronilačkih klubova, 68 volontera koji su<br />
prihvaćali izronjeni otpad na obali, 13 barkarijola<br />
i 2 eko-broda, a prikupljeno je oko 15 tona<br />
najrazličitijeg otpada. Među izronjenim otpadom<br />
naišli smo na dječja kolica, stolice, prometne<br />
znakove i još mnoge druge predmete koji se<br />
nikako ne uklapaju u podmorski <strong>svijet</strong>. Najviše<br />
je otpada izronjeno oko privezišta za jahte, što<br />
znači da se valja pobrinuti za primjerenu edukaciju<br />
posjetitelja nautičara.<br />
U akciji prikupljanja rabljenih baterija sakupljeno<br />
je 20 kg baterija, a akcijom sakupljanja starog<br />
papira oko 5 tona papira. Papir je razvrstan na<br />
novinski, uredski i časopise, a u njegovu sakupljanju<br />
sudjelovalo je 48 volontera.<br />
Čitavo događanje bilo je popraćeno zabavno-glazbenim<br />
programom na glavnom gradskom trgu uz<br />
ponudu besplatnih morskih specijaliteta za sve<br />
sudionike. Zadovoljni dobro obavljenim poslom,<br />
uz dobru glazbu i izvrsnu hranu svi su se zabavljali<br />
do kasno u noć.<br />
Ovaj Božić darujte nešto drugačije - usvajanje dupina!<br />
Usvajanje dupina je izvanredan poklon koji istovremeno pomaže njihovoj zaštiti u okolišu u kojem žive<br />
i podupire aktivnosti Plavog <strong>svijet</strong>a. Od sada dupina možete usvojiti i online, a vaše usvajanje poslat<br />
ćemo poštom. No, učinite to na vrijeme!<br />
Posjetite naš website: www.plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
SREDOZEMNA MEDV<strong>JE</strong>DICA<br />
Sredozemna medvjedica (Monachus monachus)<br />
nekoliko je puta viđena u blizini otoka Lošinja<br />
tijekom 2005. godine. Mnoga opažanja dojavljena<br />
su Plavom <strong>svijet</strong>u Institutu za istraživanje<br />
i zaštitu mora, iako ih je nekolicina ipak ostala<br />
neprijavljena sudeći po informacijama koje su<br />
istraživači prikupili po manjim mjestima na zapadnoj<br />
strani Lošinja i okolnim otocima.<br />
Kako su redovita opažanja u okolici Istrarskog<br />
poluotoka također bila prijavljena Plavom <strong>svijet</strong>u<br />
u istom periodu zaključili smo da je u sjevernom<br />
Jadranu prisutno više od jedne jedinke ove<br />
vrste.<br />
Nekada davno, sredozemna medvjedica bila je<br />
redoviti stanovnik Jadranskog mora. Prve detaljnije<br />
opise sredozemne medvjedice napravio<br />
je njemački prirodoslovac Johann Hermann<br />
1779. godine nakon što je mužjak sredozemne<br />
medvjedice uhvaćen u okolici Cresa. Hermann<br />
ga je detaljno opisao, ali prije nego što se<br />
započelo sa ikakvim opsežnijim istraživanjima,<br />
ova je vrsta već nestala iz Jadranskog mora.<br />
Sredozemna medvjedica prvi je put bila opažena<br />
u sjevernom Jadranu, a u <strong>svijet</strong>u su nekad postojale<br />
čak tri vrste. Karibski Monachus monachus<br />
izumro je još 1900-tih godina dok je Havajska<br />
i Mediteranska vrsta, iako u malom broju, ipak<br />
uspjela opstati u nekim staništima.<br />
Danas se nedovoljno zna o ovoj ugroženoj<br />
vrsti. Sredozemna medvjedica u prošlosti je bila<br />
prisutna posvuda u Sredozemnom moru kao i<br />
na sjevernom i južnom atlantiku. Sada se može<br />
vidjeti tek ponegdje, a najveća se populacija<br />
bilježi na otocima Egejskog i Jonskog mora te<br />
uzduž obala Grčke i Turske.<br />
Na hrvatskim otocima primjećene su samo manje<br />
populacije. Na nekim otocima veoma udaljenim<br />
od obale, kao uspavanke djeci služile su i priče<br />
o medvjedu koji je spavao na plažama, a živio u<br />
moru. Ipak, u zadnjih 100 godina, sredozemnu<br />
medvjedicu sve se rijeđe opažalo u Jadranskom<br />
moru pa se danas ova vrsta smatra regionalno<br />
izumrlom.<br />
Sredozemna medvjedica smatra se najjednostavnijom<br />
među tuljanima. Mužjaci su u<br />
prosjeku dugački oko 2.4 metra, a teže oko 320<br />
kilograma dok su ženke nešto manje i lakše,<br />
težeći oko 300 kilograma. Imaju dugo, vitko<br />
tijelo sa kratkim perajama, ravno čelo i široku<br />
njušku sa po osam pari zubiju u donjoj i gornjoj<br />
čeljusti. Sredozemna medvjedica ima najkraće<br />
krzno od svih perajara (podred Pinnipedia),<br />
najčešće smeđe ili sive boje te nešto <strong>svijet</strong>lijie<br />
na trbuhu. Stariji mužjaci mogu biti i u potpunosti<br />
crni.<br />
Ljudska naseljavanja iskorijenila su sredozemnu<br />
2005.<br />
medvjedicu iz većine njezinih staništa, a ženke<br />
sada rađaju mlade tek u osamljenim špiljama, u<br />
potpuno nenaseljenim područjima.<br />
Mužjaci i ženke postaju seksualno zreli između<br />
4 i 6 godine života, te mogu biti poligamni.<br />
Mužjaci obično brane teritorij na kojem se pare<br />
sa ženkama. Mladi se rađaju tijekom cijele godine<br />
iako najčešće u ljetnom razdoblju te tijekom<br />
ranih zimskih mjeseci. Mogu roniti i plivati<br />
već od drugog tjedna starosti, a sišu 14 do<br />
16 tjedna. Hrane se uglavnom ribom, lignjama<br />
i hobotnicama koje love u blizini obale. Pojedine<br />
jedinke mogu u prirodi živjeti i do 20-30<br />
godina starosti.<br />
U staroj Grčkoj, sredozemne medvjedice smatrali<br />
su zaštićenima od Bogova Posejdona i<br />
Apolona upravo stoga što ova životinja pokazuje<br />
veliku ljubav prema moru i suncu.<br />
Jedne od prvih kovanica iz razdolja 500 godina<br />
pr. Kr. prikazivale su glavu sredozemne<br />
medvjedice, a te su životinje ovjekovječene<br />
i u pisanjima Homera, Plutarha i Aristotela.<br />
Ribari i mornari smatrali su kako im opažanja<br />
ovih životinja u moru ili na obali donose<br />
sreću. Postoje dokazi o tome kako su za vrijeme<br />
rimskog carstva ove životinje bile ozbiljno<br />
ugrožene. Nakon raspada carstva populacija se<br />
privremeno obnovila, ali nikad u potpunosti.<br />
Razdoblja komercijalnog iskorištavanja ponovo<br />
su nastupila tijekom srednjeg vijeka i dovela do<br />
istrijebljenja posljednje, najveće kolonije sredozemnih<br />
medvjedica. One koje su uspijele opstati<br />
izbjegavale su otvorene i dostupne plaže i<br />
tražile utočište u nedostupnim špiljama u koje<br />
se moglo ući često samo iz mora.<br />
Rušenja koja su usljedila tijekom dva <strong>svijet</strong>ska<br />
rata, industrijska revolucija te turistički bum<br />
doprinijeli su izumiranju ove vrste.<br />
Sredozemna medvjedica danas je stavljena na<br />
listu kritično ugroženih vrsta od strane IUCNa<br />
(International Union for the Conservation of<br />
Nature and Natural Resources) i CITES-a (Convention<br />
on International Trade in Endangered<br />
Species).<br />
Broj ovih životinja iznimno osjetljivih na ljudska<br />
uznemiravanja danas iznosi oko 300 - 500<br />
jedinki. Mi se nadamo kako će buđenje ljudske<br />
svijesti i pažljivije upravljanje okolišem ipak<br />
dovesti do povratka ove vrste u Jadran kroz<br />
desetljeća koja će uslijediti.<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org
Dragi prijatelji,<br />
U protekle dvije godine, od otvorenja, trudili smo<br />
se napraviti ponudu, edukacijski program kojim<br />
bi zadovoljili posjetitelje (individualne posjetitelje,<br />
grupe učenika, studenata, turiste....)<br />
i pobliže ih upoznali sa radom našeg Centra,<br />
ali i sa samim radom i ciljevima Plavog <strong>svijet</strong>a.<br />
Grupe su nas počele posjećivati sredinom ožujka<br />
te je svaki slijedeći mjesec bio sve posjećeniji.<br />
Najposjećeniji su bili svibanj i lipanj. Među svim<br />
tim radionicama i predavanjima (preko 100 )<br />
možemo izdvojiti nama najposebnije.<br />
20.05.2005. polaznici “Vinko Bek” Centra iz<br />
Zagreba odlučili su nas posjetiti. Njih 19, zajedno<br />
sa svojim profesorima i pratnjom, odlučili<br />
su se za 2 predavanja i radionicu. Kako su bili<br />
smješteni u Velom Lošinju i sam smo program<br />
mogli podijeliti na dva dana.<br />
Iako smo Vesna i ja prošle kroz sve radionice i<br />
predavanja gotovo 100 puta, ovaj nam put baš<br />
i nije bilo svejedno jer je sve trebalo biti ipak<br />
malo drukčije. Zašto? Sva djeca koja su došla<br />
imala su poteškoća s vidom, a bilo je i djece<br />
koja su u potpunosti bila slijepa. Radi toga je<br />
trebalo učiniti sve kako bi im se kroz zvuk i dodir<br />
stvorila slika, onoga što imamo i što radimo.<br />
Prvi dan smo im pričali o kitovima i mitovima.<br />
Postavljali su pitanja i htjeli sve znati. Bili su<br />
oduševljeni, a najviše su emocija, u Centru, pokazali<br />
kada smo pustili snimke glasanja dupina.<br />
Slijedeći dan je na redu bila radionica Živi <strong>svijet</strong><br />
mora koja uključuje i vožnju brodom. Svi su bili<br />
opušteni i nestrpljivo čekali polazak na more.<br />
Naši Bekovci dobili su i gosta! Pridružio im se i<br />
Kike Curavić koji ih je oduševio. A mi? Mi smo<br />
se nadali i molili da se dupini samo ovaj put<br />
pokažu...I zamislite, jesu!!!!!<br />
Veliko hvala Vama koji ste nas posjetili,<br />
sudjelovali u radionicama, slušali predavanja, a<br />
Vi koji još niste....<br />
učinite to što prije!<br />
...radujemo se Vašem posjetu.....<br />
Andrea Borić<br />
Za sve potrebne informacije naša adresa je:<br />
LOŠINJSKI EDUKACIJSKI CENTAR O MORU<br />
Kaštel 24, 51551 Veli Lošinj, Hrvatska<br />
tel: 051 604 666 fax: 051 604 668<br />
info@plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
Faccia<br />
Budući da smo 2005. sezonu istraživanja proširili<br />
na gotovo čitavu godinu Facciu smo redovito viđali.<br />
Tako smo otkrili da je ona stalni posjetitelj našeg<br />
područja istraživanja i u zimskim mjesecima. Ona<br />
je bila prvi dupin koji nam je zaželio dobrodošlicu<br />
u novoj godini već 02. siječnja. Premda smo je tri<br />
puta susreli samu, također je viđena unutar velike<br />
skupine majki s mladima te u društvu s prijateljicom<br />
Debby i njenim četverogodišnjim mladuncem.<br />
Čini se da u ljetnim mjesecima radije boravi u<br />
većem društvu dok je u proljeće i jesen češće sama<br />
ili u manjim skupinama. Tijekom svih susreta mogli<br />
smo ju dobro promotriti kao i ona nas. Zapravo<br />
je i dobila ime po osobitom načinu plivanja - svaki<br />
put kad izroni po zrak zamahne glavom i pokaže<br />
nam čitavu “facu”.<br />
Grifo<br />
Grifo je ponovo postala majka! To je bila vrlo uzbudljiva<br />
novost za nas kad smo je krajem veljače<br />
sreli u pratnji mladunca starog tek nekoliko<br />
mjeseci. Budući da je tada viđena u većoj skupini,<br />
nismo mogli odmah biti sigurni da se radi o njenom<br />
mladuncu dok ih nismo ponovo nekoliko puta<br />
susreli tijesno povezane. Iako je njeno mladunče<br />
pokazivalo znatiželju zavirujući prema našem gumenjaku,<br />
Grifo je bila iznimno oprezna i trudila se<br />
da ga drži čvrsto pored sebe na pristojnoj udaljenosti.<br />
Kao i obično, Grifo smo viđali ili u velikim<br />
skupinama od 20-ak dupina predvođenim Philom<br />
i Monkom ili u društvu s ženkama nazvanim Freccia<br />
Bianca, Taba, Kate i Polly. Ove je godine Grifo<br />
viđana samo u sjevernom dijelu našeg područja<br />
istraživanja oko Punte Križa i Trstenika.<br />
Skokovi<br />
Ako uzmemo u obzir da odrasli dupini mogu težiti<br />
preko 300 kg i skočiti do 6 metara iz mora u vis,<br />
sigurno mora postojati i dobar razlog zbog kojeg<br />
se upuštaju u toliko trošenje energije.<br />
Vjeruje se da je takvih razloga više. Prije svega,<br />
skokovi se povezuju sa snagom životinje. Odrasli<br />
mužjaci mogu izvoditi skokove kako bi pokazali<br />
koliko su snažni i time ukazivati na dominaciju<br />
u skupini.<br />
Skokovi također mogu služiti kao oblik komunikacije.<br />
Prilikom doskoka dupina u more proizvodi<br />
se glasan zvuk koji je pod vodom moguće čuti<br />
kilometrima daleko. Na taj način dupini mogu<br />
privući pažnju jedinki iz drugih skupina. Mlađi<br />
dupini višak energije troše na skokove radi igre<br />
i zabave udarajući repnom perajom u površinu<br />
i prskajući sve oko sebe. Često puta dupini koji<br />
Gdje su sada?<br />
Monk<br />
Jeste li znali...<br />
Monk je protekle godine viđen svega četiri puta,<br />
uvijek u društvu svojih najboljih prijatelja Phila i<br />
Blowa. Kao i obično, bilo je teško približiti mu se<br />
i tek smo naknadno, uspoređivanjem fotografija<br />
leđnih peraja u institutu sa sigurnošću utvrdili da<br />
se radi o njemu. Pri našim susretima obično je<br />
bio zokupljen traženjem hrane uz rubne dijelove<br />
skupine držeći se podalje od živahnih i razigranih<br />
mladih dupina poput Marina, Hanka i smjelijih<br />
mladunaca. Iznenađujuće je da smo ga ove godine<br />
opažali duž čitavog područja istraživanja, od sjevera<br />
Trstenika preko Velog Lošinja sve do Molata,<br />
uglavnom su tu bili i Benede, Jeff, Debby, Bianca,<br />
Grifo, Luna, Mali i Faccia.<br />
Phil<br />
Tijekom 2005. Phila smo susretali čitave godine,<br />
od siječnja do listopada i to najčešće u društvu s<br />
najboljim prijateljem Monkom. Phil nipošto nije<br />
jedan od sramežljivih dupina te smo uspjeli izraditi<br />
nekoliko njegovih vrlo kvalitetnih fotografija.<br />
Zapravo smo mu dali nadimak “filmska zvijezda”<br />
jer se čini kao da se uvijek gura ispred fotografa<br />
kad bi neki drugi dupin trebao biti snimljen. Primjerice,<br />
za našeg posljednjeg susreta u listopadu sa<br />
skupinom od preko pedeset dupina on nam se uporno<br />
približavao pokazujući svoje dobro poznate<br />
ribolovne vještine sa svojim prijateljem Blowom.<br />
Tijekom proljeća i ljeta viđen je sa ženkom zvanom<br />
Nataša, vjerojatno joj udvarajući.<br />
“jašu” na valovima ispred pramca broda iskoče iz<br />
vode kako bi se pokazali.<br />
Jedan od praktičnih razloga izvođenja skokova<br />
mogao bi biti uklanjanje nametnika pričvršćenih za<br />
dupinovu kožu.<br />
Iako je rečeno da skokovi troše dupinima puno<br />
energije, oni također mogu biti i jedan od načina<br />
uštede energije. Dok plivaju uz površinu, dupini<br />
nailaze na otpor pri prolasku kroz sloj u kojem zrak<br />
dotiče vodu. Ukoliko žele plivati vrlo brzo, mogu<br />
samo hitro skočiti kroz taj sloj. Na taj način čuvaju<br />
energiju plivanjem ispod površine i klizanjem po<br />
površini, preskačući sloj koji pruža veći otpor kretanju<br />
i iziskuje veći utrošak energije.<br />
Naposlijetku, skokovi im omogućavaju da bolje<br />
promotre <strong>svijet</strong> iznad površine, možda i dupini<br />
proučavaju ljude....<br />
Kratkokljuni obični dupin<br />
Delphinus delphis<br />
Obični dupin rasprostranjen je posvuda u priobalnim<br />
i otvorenim morima tropskih i umjerenih<br />
područja Atlanskog i Tihog oceana. Također nastanjuje<br />
i Sredeozemno i Crno more te ga se može<br />
susresti i u Jadranu.<br />
Do početka sedamdesetih godina 20. stoljeća bio<br />
je prisutan u velikom broju u sjevernim dijelovima<br />
Sredozemlja. Međutim, u razdoblju između 50-ih i<br />
70-ih godina obični je dupin smatran suparnikom<br />
u izlovu plave ribe. To je dovelo do ciljanog<br />
uništavanja ove vrste čime se drastično smanjio<br />
broj njenih pripadnika u Jadranu. U posljednjih<br />
30 godina obični je dupin opažen vrlo rijetko. Ako<br />
izuzmemo uginulu jedinku pronađenu u kolovozu<br />
2004., u Cresko-lošinjskom području zadnji je put<br />
viđen 1997. godine.<br />
Ovisno o staništu, obični dupini imaju vrlo raznoliku<br />
prehranu koja uključuje sitnu plavu ribu poput<br />
Dječji kutak<br />
inćuna i sardina te glavonošce. Zadržavaju se u<br />
velikim skupinama koje mogu brojiti i po nekoliko<br />
tisuća jedinki, osobito ako hrane ima u izobilju.<br />
Ipak, te se velike skupine sastoje od manjih<br />
obiteljskih zajednica sa po 30-40 vjerojatno vrlo<br />
srodnih jedinki. Obično love u manjim grupama,<br />
odvajajući se od velike skupine u potrazi za<br />
hranom, ali se vraćaju radi druženja i putovanja.<br />
Općenito su vrlo aktivni, brzo se kreću i izvode<br />
spektakularne skokove. Procijenjuje se da mogu<br />
živjeti oko 20 godina.<br />
Tijekom posljednjih 20 godina na stotine i tisuće<br />
običnih dupina uginulo je u povlačnim mrežama i<br />
mrežama stajačicama koje su se koristile za ulov<br />
tuna. Uništavanje staništa pod utjecajem čovjeka<br />
i prekomjerni izlov ribe glavni su uzroci nestanka<br />
običnog dupina iz Sredozemnog i Crnog mora.<br />
Obojaj dupina i označi njegove glavne dijelove tijela!<br />
Leđna peraja - služi pri održavanju ravnoteže u vodi,<br />
nema koštanu osnovu.<br />
Repna peraja - na kraju tijela, položena horizontalno<br />
(obrnuto nego kod riba), služi poput motora nema<br />
koštanu osnovu.<br />
Prsne peraje - par peraja smještenih na prsnom<br />
dijelu dupinova tijela, služe za mijenjanje smjera i<br />
održavanje ravnoteže; to su jedini udovi preostali od<br />
kopnenih predaka dupina te imaju koštanu osnovu<br />
kao i kod svih ostalih sisavaca.<br />
Dišni otvor - otvor smješten na vrhu glave kroz koji<br />
dupin diše,poput nosnica kopnenih sisavaca.<br />
Oko - dupini imaju oči čije leće se mogu prilagoditi<br />
gledanju pod vodom i iznad nje.<br />
Uho - iza oka dupina nalazi se malo uleknuće koje<br />
ukazuje na nekadašnji položaj vanjskog uha prisutnog<br />
kod kopnenih sisavaca.<br />
Njuška - produženi dio usta i čeljusti koji je kod<br />
većine vrsta dupina pun jednolikih zubi.<br />
Melon - okrugla struktura, poput leće, smještena u<br />
prednjem dijelu glave i važna pri eholokaciji.<br />
Izvješće 2005<br />
Naša peta godina započela je selidbom u novi<br />
stan. Nakon mnogo veselih godina ispunjenih<br />
čestim preuređenjima naše stare kuće, zbog<br />
porasta broja stalnih članova tima u dogovoru<br />
s iznajmljivačima odlučili smo potražiti novi<br />
smještaj. Ubrzo smo se, vrlo zadovoljni, našli<br />
na novoj adresi u samom srcu luke Rovenska.<br />
Glavne su prednosti novog stana dvije kupaonice,<br />
dovoljno spavaćih soba, dnevni boravak s<br />
TV-om i što je najvažnije - pogled na naš gumenjak<br />
privezan u luci.<br />
Novi uredski prostori u Lošinjskom edukacijskom<br />
centru o moru u središtu Velog Lošinja učinili<br />
su pozitivne pomake u radnoj atmosferi i kontinuirano<br />
se koriste tijekom cijele godine. Dok<br />
“ljetna posada” uglavnom odmara od istraživanja<br />
dupina,”zimska posada” preuzela je prostor<br />
i započela rad na istraživanju morskih pasa i<br />
kornjača u suradnji s mjesnim ribarima.<br />
Budući da su neki od istraživača dupina po prvi<br />
put ostali na Lošinju tijekom zimskih mjeseci<br />
imali smo izuzetno uspješnu sezonu. Osim snimljenih<br />
zvukova gotovo pri svakom izlasku imali<br />
smo priliku susresti dupine i promatrati što rade<br />
zimi. Prikupljeni podaci vrlo su zanimljivi, npr.<br />
dupine smo uvijek susretali na istim mjestima.<br />
Lako smo ustanovili što je razlog tome. U studenom<br />
započinje sezona liganja te i ljudi i dupini<br />
mirno i uspješno love na istim područjima za<br />
koje se zna da obiluju lignjama. Također, prilikom<br />
snimanja zvukova bilo je lako otkriti dupine<br />
jer gotovo smo ih uvijek prvo čuli pa tek<br />
onda ugledali. Ljeti je to nemoguće zbog buke<br />
koju stvara povećani promet plovila.<br />
U periodu od travnja do studenog redovito su<br />
prikupljani podaci i u konačnici smo imali 82<br />
opažanja dupina, što je dvostruko više nego<br />
ranijih godina. Veliki napredak u prikupljanju i<br />
obradi podataka donio je prelazak s običnog na<br />
digitalni fotoaparat. Time je omogućena obrada<br />
podataka neposredno nakon povratka s terena,<br />
pa su i rezultati istraživanja bili brže dostupni.<br />
Zapravo, bilo je puno više rada u toku jednog<br />
dana jer je trebalo pregledavati mnogo više fotografija.<br />
Protekle smo godine proširili područje<br />
istraživanja, a u planu smo imali i jednotjedni<br />
obilazak srednjedalmatinskog područja do Visa.<br />
Namjeravali smo posjetiti istraživačku bazu talijanskih<br />
i njemačkih istraživača u NP Kornati, s<br />
kojima uspješno surađujemo. Nažalost, to nismo<br />
uspjeli ostvariti jer nam vremenske prilike<br />
nisu bile sklone te smo čitav plan odgodili do<br />
slijedeće godine.<br />
Nažalost, i ove smo godine imali nekoliko uginulih<br />
dupina. Jedan od njih uginuo je u izravnom<br />
sukobu s ljudima. Pronađeno je i mladunče<br />
koje se živo nasukalo na obalu, vjerojatno<br />
zbog izloženosti naglim promjenama tlaka u<br />
moru. Nakon sat vremena očajničkih pokušaja<br />
spašavanja, mladunče je uginulo. To je bilo<br />
iznimno traumatično, ali i poučno iskustvo za<br />
naš tim i volontere.<br />
Ovom se prilikom još jednom želimo zahvaliti<br />
svim prijateljima, volonterima, usvojiteljima<br />
i ostalima koji nas podržavaju na pomoći koja<br />
omogućava nastavak i proširenje ovog projekta.
z<br />
13. Dan dupina<br />
Ove smo se godine uspjeli još bolje organizirati te<br />
je 13. Dan dupina protekao prilično ležerno. Aktivnosti<br />
su se odvijale u Malom Lošinju, Rovenskoj<br />
i, naravno, u Velom. Kako je Centar bio otvoren<br />
cijeli dan, posjetitelji su stalno ulazili i razgledavali.<br />
Novost u izložbenom dijelu Centra koja<br />
iznenađuje sve naše stalne posjetitelje je trodimenzionalni<br />
display životnog ciklusa glavate želve<br />
(morska kornjača, lat. Caretta caretta) s izloženim<br />
preparatom glavate želve dojmljive veličine. Odmah<br />
pored novog kornjačinog displaya iznenađenje<br />
potencira elegancija još jednog novog izloška u<br />
Centru - preparata morskog psa čukova ulovljenog<br />
nedavno kočom u blizini Lošinja.<br />
U plivanju je sudjelova sedam ekipa, dvije seniorske<br />
i pet juniorskih. Svaka ekipa sastojala se od<br />
4 člana.<br />
Vaterpolo je ovaj put igralo pet ekipa. U prvim<br />
rundama juniorska ekipa Malog Lošinja eliminirala<br />
je ekipu Zlatokrila te nastavila u istom stilu<br />
pobjedivši Malo - lošinjske seniore u finalu. Ekipa<br />
Plavog <strong>svijet</strong>a odigrala je u skladu sa svojim standardima,<br />
izgubivši za dlaku u odigravanju za treće<br />
mjesto od ekipe Velog Lošinja.<br />
Škola jedrenja “Sunbird” ponovno je, u suradnji<br />
s <strong>Plavi</strong>m <strong>svijet</strong>om, organizirala regatu u jedrenju<br />
na dasci, koja se održala u uvali Čikat u Malom<br />
Lošinju. Za regatu održanu u kasne jutarnje sate<br />
ukupno se prijavilo 16-ero natjecatelja. Dame su<br />
se pokazale uspješnijima od njihovih muških protivnika<br />
te su zauzele sva tri prva mjesta.<br />
Sportska novost ovogodišnjeg Dana dupina je<br />
turnir u odbojci na pijesku. Natjecanje se održalo<br />
na terenu “Jadranke d.d.” na Sunčanoj uvali od<br />
Sponzori<br />
Još jednom želimo zahvaliti svim našim sponzorima<br />
i donatorima na podršci koju su nam<br />
pružili tijekom 2005. godine. Naši sponzori i donatori<br />
u 2005. bili su: Grad Mali Lošinj, Jadranka<br />
hoteli, Primorsko - Goranska županija, Kneževina<br />
Monako, Ured za udruge Vlade RH, Ministarstvo<br />
zaštite okoliša i prostornog uređenja te svi naši<br />
volonteri i usvajatelji dupina.<br />
Impressum<br />
Urednik:<br />
Draško Holcer<br />
Tekstove napisali:<br />
Andrea Borić, Annika Wiemann, Draško Holcer,<br />
Peter Mackelworth<br />
Fotografije:<br />
Gorjan Agačević, Annika Wiemann,<br />
Nikolina Rako<br />
Izdavač:<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> Institut za istraživanje i<br />
zaštitu mora 2005<br />
13:00 do 17:00 sati uz sudjelovanje 6 ekipa sastavljenih<br />
uglavnom od mješovitih (muško/ženskih)<br />
parova. Treće mjesto osvojila je internacionalna<br />
ekipa “Kumovi”, drugo “Ribice”, a pobjedu je na<br />
naše veliko zadovoljstvo odnijela ekipa “Plavog<br />
<strong>svijet</strong>a”.<br />
Za natjecanje dječjih crteža ponovno su nam stigli<br />
radovi iz cijele Hrvatske i različitih dijelova Europe,<br />
ponajviše Velike Britanije. Tako smo na zidovima<br />
na rivi u Velom Lošinju ove godine izložili preko<br />
570 crteža. Kao dva najbolja crteža žiri Plavog <strong>svijet</strong>a<br />
izabrao je crteže koje su izradili Matej Orkić<br />
iz Pule te Lara Lacković iz Varaždina,a zbrojeni<br />
glasovi dali su ovogodišnjeg favorita publike, a to<br />
je crtež Vande Ćetković iz Splita.<br />
I ove godine igrala se ‘Potraga za skrivenim blagom’<br />
u kojoj je sudjelovalo sedam ekipa s po 6 do 7<br />
članova. Svaka ekipa trebala je obići sedam postaja<br />
na kojima su ih dočekivali voditelji igre s već<br />
pripremljenim zadacima i trikovima! U rješavanju<br />
raznovrsnih zadataka, od pantomime i labirinta<br />
do slaganja točnih rečenica i odgovaranja na<br />
pitanja, najbolje se snašla ekipa ‘Hobotnice’<br />
koju je kroz ‘Potragu’ uspješno provela njihova<br />
Hvala svim usvajateljima dupina koji su nas<br />
podupirali tijekom protekle godine!<br />
Usvajanjem dupina pomažete njihovoj zaštiti i<br />
podupirete djelovanje Plavog <strong>svijet</strong>a.<br />
Od sada možete usvojiti dupina i online.<br />
Posjetite naš website:<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
ili nas nazovite na broj 051 604 666<br />
za sve dodatne informacije.<br />
Oko<br />
Njuška<br />
Melon<br />
Uho<br />
Dišni otvor<br />
Prsne peraje<br />
Adoption<br />
voditeljica Željka Karčić te su uvjerljivo osvojili 1.<br />
mjesto. Korektnog natjecateljskog duha, volje za<br />
rješavanjem zadataka i vesele atmosfere nije nam<br />
nedostajalo te smo i opet s veseljem upisali nove<br />
pobjednike na našu listu najboljih!<br />
Dobra vijest ovogodišnjeg Dana dupina dočekala<br />
je i one mlađe od 7 godina za koje smo uz ocrtavanje<br />
rive kredom i natjecanje u dječjim crtežima<br />
organizirali i specijaliziranu radionicu baš za njihov<br />
uzrast.<br />
S obzirom na prošlogodišnji dobar provod i ove<br />
godine su nas došli zabavljati Swingersi koji su<br />
nakon proglašenja pobjednika igara i dodjele nagrada<br />
održali koncert u Velom te su svojim funky<br />
stilom uspješno rasplesali publiku. Večer je i opet<br />
završila na Rovenskoj koja se ponovno pokazala<br />
idealnim mjestom za “After-D-day-party”. Puno<br />
hvala svim našim volonterima koji su nam pomogli<br />
pri realizaciji ovog Dana dupina kao i svim sudionicima<br />
u igrama i natjecanjima. Također hvala<br />
našim sponzorima, a to su i ove godine: Turistička<br />
zajednica Malog Lošinja; Dalmacija vino iz Splita;<br />
Jadranka d.d. iz Malog Lošinja te Grad Mali<br />
Lošinj.<br />
Repna peraja<br />
Individualno usvajanje<br />
cijena 150 kn 20 eur<br />
Individualno usvajanje Plus<br />
cijena 250 kn ili 35 eur<br />
Usvajanje za tvrtke<br />
cijena 500 kn ili 70 eur<br />
Usvajanje za škole i vrtiće<br />
cijena 250 kn ili 35 eur<br />
Ovdje su rješenja igre za one koji<br />
su se igrali u dječjem kutku:<br />
Leđna peraja<br />
Ribolov eksplozivom<br />
Svima nam je poznato da je ribolov eksplozivom na<br />
Jadranu zabranjen. No to, na žalost, ne znači da<br />
se o njemu u Hrvatskoj govori još samo u prošlom<br />
vremenu, kao o nekoj zastarjeloj, primitivnoj<br />
metodi kojom su se koristili naši stari. Usprkos<br />
opasnostima i izrazito negativnom utjecaju koji<br />
ima na život u moru, a i na reputaciju Hrvatske u<br />
<strong>svijet</strong>u, korištenju eksploziva pri ribolovu još uvijek<br />
pribjegavaju brojni pojedinci.<br />
Postoji nekoliko razloga zašto ljudi odlučuju koristiti<br />
eksploziv pri ribolovu. Bacanjem veće količine<br />
eksploziva u more u kratkom će vremenu ubiti<br />
puno ribe koja zatim ispliva na površinu. Tu ribu<br />
potrebno je tada samo sakupiti i ulov je zagarantiran.<br />
Ništa jednostavnije od toga! Korištenjem<br />
manjih količina eksploziva možete postići sličan<br />
učinak. Riba neće u tolikoj mjeri stradati, ali će<br />
se preplašiti i krenuti sa dna prema površini te<br />
se tamo uhvatiti u za nju već postavljene mreže.<br />
Eksploziv također može poslužiti plašenju ili ubijanju<br />
dupina. Naime, dupini se hrane istom ribom<br />
koju ljudi pokušavaju uloviti za svoje potrebe te<br />
ponekada love ribu i iza ribarskih koča. Premda u<br />
većini takvih slučajeva dupini hvataju ribu koja<br />
je ostala ošamućena prolaskom mreže po dnu ili<br />
ispala iz mreže ponekada rade i rupe na mreži<br />
pokušavajući izvaditi uhvaćenu ribu. Neki pak ribari<br />
u takvim slučajevima bacaju petarde, a neki i<br />
veće količine eksploziva kako bi ubili dupine. Iako<br />
korištenje petardi i korištenje jačih eksploziva<br />
nisu jednako razorni oni su jednako protuzakoniti<br />
te nanose štetu dupinima, ribi i cijelom morskom<br />
okolišu.<br />
Posljedice koje ostavlja upotreba eksploziva nije<br />
teško zamisliti. No, razaranje dna i neselektivno<br />
ugibanje svog živog <strong>svijet</strong>a u području gdje se dogodila<br />
eksplozija samo su dio stvarnih posljedica<br />
ovakvog načina ribolova. Eksplozija u moru ostavlja<br />
posljedice i šire. Prisjetimo se da zvuk kroz<br />
vodu putuje 5 do 6 puta brže nego kroz zrak. Ukoliko<br />
se dakle nalazimo na udaljenosti od 500 m<br />
od eksplozije u moru osjetiti ćemo jednaku snagu<br />
praska eksplozije kao što bismo to osjetili na<br />
100 m udaljenosti od eksplozije na kopnu. Nagle<br />
promjene tlaka koje pri tom nastaju (jer voda se<br />
ne može komprimirati kao što se može zrak) uzrokuju<br />
privremena ili trajna oštećenja unutarnjih<br />
organa, prsnuće krvnih žila, unutarnja krvarenja,<br />
hematome te u krajnjim slučajevima i smrt. Ukoliko<br />
se nađu preblizu eksploziji dupini će nerijetko<br />
pretrpiti trajna oštečenja unutrašnjeg uha koja za<br />
njih mogu završiti pogubno. Takvi dupini više se<br />
ne mogu normalno orijentirati ni komunicirati te<br />
nisu sposobni samostalno hvatati plijen i prehranjivati<br />
se.<br />
Pregledom uginulih dupina pronađenih tijekom<br />
našeg rada u posljednje 3 godine zabilježili<br />
smo 4 dupina uginula od posljedica barotraume<br />
(trauma koja nastaje uslijed nagle promjene tlaka)<br />
uzrokovane upotrebom eksploziva u moru u<br />
blizini Lošinja. Još nemarkiranog mladog mužjaka<br />
2004.<br />
stradalog od posljedica barotraume pronašli<br />
smo u blizini otočića Zabodarski 2002. godine.<br />
U proljeće 2003. dobili smo dojavu pomorske<br />
policije o uginulom dupinu u blizini Ilovika. Već<br />
samim vanjskim pregledom na glavi su bili vidljivi<br />
hematomi što je upućivalo na nasilnu smrt. Ubijeni<br />
dupin bio je Blow, snažan i odrastao mužjak<br />
kojeg smo poznavali od 1992. godine te smo ga<br />
svake godine susretali po nekoliko puta. Ove su<br />
nam godine mještani Lošinja koji podupiru naš<br />
rad u dva navrata doveli tek uginulog dupina kojeg<br />
su pronašli na moru. Oba ova dupina bili su<br />
odrasli mladi mužjaci u vrlo dobroj kondiciji te<br />
smo obdukcijom kod njih ustanovili jasne ozljede<br />
koje nastaju uslijed barotraume. Oba su nađena<br />
u periodu mladog mjeseca što je vrijeme kada se<br />
lovi plava riba.<br />
No, nisu samo dupini u opasnosti od posljedica<br />
ribolova eksplozivom već i ronioci. Tijela Reinera<br />
Wilhelma Klopfera i njegovog sina Andreasa Albrechta,<br />
obojice doktora i strastvenih ronioca,<br />
pronađena su u blizini otoka Paga 2001. Patolozi<br />
Zadarske bolnice autopsijom su utvrdili rane uzrokovane<br />
eksplozijom.<br />
Korištenje bilo kakvog oblika eksploziva pri ribolovu<br />
je, zbog silne štete koju nanosi morskom<br />
ekosustavu, zakonom zabranjeno. Svi dupini i<br />
kitovi zaštićeni su Zakonom o zaštiti prirode te<br />
je njihovo uznemiravanje, proganjanje ili ubijanje<br />
kažnjivo djelo. Kazna za ubijanje dobrih dupina<br />
iznosi 35000, a za ubijanje bilo koje druge vrste<br />
dupina ili kitova 40000 kn. Da bi ove kazne imale<br />
smisla potrebno ih je i provoditi, no policija još<br />
uvijek vrlo teško pronalazi ljude odgovorne za<br />
nanošenje štete dupinima i morskom okolišu.<br />
Ipak, ovakva djela moguće je zaustaviti odlukama<br />
pojedinaca i osvještenih ribara da prestanu razarati<br />
okoliš o kojem i sami ovise te javnom osudom<br />
ubijanja ugroženih životinjskih vrsta i ilegalnog<br />
ribolova. Pozivamo Vas da i Vi u tome pomognete<br />
te da ilegalne radnje koje vidite na moru, poput<br />
ribolova eksplozivom ili bilo kakvog drugog načina<br />
uništavanja morskog okoliša i zaštićenih vrsta,<br />
prijavite pomorskoj policiji. Ukoliko pronađete<br />
uginulog dupina molimo Vas da nam to javite. A<br />
Vama koji nam već pomažete još jednom zahvaljujemo!<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org
Dragi prijatelji,<br />
Veselim se obavijestiti Vas da sam od studenog<br />
2004. druga stalno zaposlena osoba u Plavom<br />
<strong>svijet</strong>u. Tako je naš Lošinjski edukacijski centar<br />
o moru dobio i svog koordinatora edukacijskih<br />
programa. Želja mi je i zadatak osmisliti<br />
i upotpuniti edukacijski program našeg Centra<br />
različitim predavanjima i radionicama za sve<br />
uzraste te drugim zanimljivim edukacijskim<br />
sadržajima.<br />
Od samog početka rada Plavog <strong>svijet</strong>a 1999. godine<br />
edukacija je pri samom vrhu naših prioriteta<br />
te nas je to dovelo i do osnivanja Lošinjskog<br />
edukacijskog centra o moru. Tako su u našoj<br />
radionici o zaštićenim morskim područjima već<br />
sudjelovale dvije srednje škole, iz Poreča i Zagreba,<br />
a radionicu o istraživanju dupina ‘isprobali’<br />
su učenici osnovnih škola iz Malog Lošinja,<br />
Varaždina i Zagreba. Cilj ovih radionica je stimulirati<br />
razmišljanje i potaknuti rasprave među<br />
učenicima. Interaktivni modeli i igre u Centru<br />
pružaju osnovne potrebne informacije dok detaljnije<br />
informacije o određenoj temi učenici<br />
dobivaju kroz predavanja, te suradnju pri<br />
riješavanju zadanih problema. Npr. identificiraju<br />
pojedine dupine (uspoređivanjem fotografija<br />
leđnih peraja), crtaju ili pak raspravljaju o ulozi<br />
zaštićenih područja u zaštiti prirode.<br />
U svibnju smo održali trodnevnu specijaliziranu<br />
radionicu na engleskom jeziku za učenike srednje<br />
Američke međunarodne škole iz Zagreba u okviru<br />
koje su učenici praktično obradili dio sadržaja<br />
nastave biologije, kemije i fizike. Veći dio ove<br />
radionice održan je na terenu gdje su učenici,<br />
uz obalu ili s broda, uz pomoć svojih učitelja<br />
i djelatnika Plavog <strong>svijet</strong>a sakupljali potrebne<br />
uzorke, a nakon toga u našem Centru obavili<br />
laboratorijsku analizu prikupljenih uzoraka i izradili<br />
prezentacije dobivenih rezultata.<br />
Naše dosadašnje iskustvo u radu s djecom bilo je<br />
zaista ispunjavajuće te nas, uz pozitivne komentare<br />
koje smo dobili od djece i njihovih učitelja,<br />
snažno motivira da nastavimo i dalje u istom<br />
pravcu te da proširimo edukacijski program i ponudu<br />
našeg centra. Veliko hvala svima vama koji<br />
ste tome doprinjeli!<br />
Kako bi naš program učinili što dinamičnijim<br />
pozivamo vas da nam se javite sa vašim željama<br />
i idejama te ćemo naše sadržaje nastojati maksimalno<br />
prilagoditi upravo vama. Za višednevne<br />
programe možete nam se obratiti za savjet pri<br />
odabiru smještaja u Velom Lošinju, za grupe<br />
svih uzrasta i platnih mogućnosti. Javite nam<br />
se na dolje navedeni kontakt, uplanirajte posjet<br />
našem Centru u svoj godišnji nastavni program<br />
ili turističku ponudu, posjetite nas! Kod nas su<br />
dobrodošli i djeca i odrasli!<br />
Srdačan pozdrav,<br />
Vesna Zlatar, vesna.zlatar@plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
Za sve potrebne informacije naša adresa je:<br />
LOŠINJSKI EDUKACIJSKI CENTAR O MORU<br />
Kaštel 24, 51551 Veli Lošinj, Hrvatska<br />
tel: 051 604 666 fax: 051 604 668<br />
info@plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
Faccia<br />
Facciu smo ove godine često viđali, prvi put krajem<br />
svibnja, a zadnji put u rujnu. Tijekom lipnja,<br />
srpnja i kolovoza viđali smo je u društvu drugih<br />
dupina gdje je smireno pratila druge ženke i njihovu<br />
mladunčad. Pred kraj lipnja pridružila se grupi<br />
od 10 odraslih dupina, poput Dantea i Taca, koji<br />
su lovili ribu i zabavljali se uz predivan zalazak<br />
sunca. Faccia nam je dopustila da ju izbliza pratimo<br />
dulje od 70 minuta, sve dok se nije smračilo,<br />
te smo uspjeli mjeriti frekvenciju njenih udisaja<br />
što je važan podatak za istraživanje ponašanja.<br />
Sredinom srpnja opet smo ju sreli, no ovaj put ispred<br />
prepune plaže Hotela Punta, tik ispred brane<br />
koja omeđuje plažu. Zajedno sa Debby i njenim<br />
trogodišnjim potomkom polako se duž obale kretala<br />
prema jugu.<br />
Grifo<br />
U Grifinoj pratnji ove godine nismo vidjeli niti<br />
jednog mladog dupina te se čini da se njeno<br />
mladunče rođeno 2000. godine osamostalilo. Grifo<br />
smo susreli tri puta kroz proljeće i rano ljeto te<br />
jednom u rujnu. U prva tri susreta u njenoj blizini<br />
viđali smo Phila, a grupe su bile velike i činilo<br />
ih je između 25 i 35 dupina. U njihovoj blizini<br />
bili su i Monk, Freccia Bianca, Kate, Paul, Egon i<br />
Inja. U rujnu smo ju ponovno vidjeli u središnjem<br />
djelu područja našeg istraživanja, u blizini Malog<br />
Lošinja, kada je po grubom vremenu brzo plivala u<br />
grupi sa Allison i njenim mladunčem te nekolicinom<br />
mladih razigranih dupina.<br />
Eholokacija<br />
Jeste li znali da se dupini, slično šišmišima, služe<br />
eholokacijom kako bi se orijentirali. Eholokaciju<br />
smo spominjali i u prethodnom Akvamarinu no<br />
nismo ju sasvim objasnili. Ajmo rašćistiti o čemu<br />
se tu zapravo radi.<br />
Kako bi dobili što bolji uvid u to što i tko se oko<br />
njih nalazi dupini su razvili sofisticirani sustav<br />
korištenja zvuka tj. eholokaciju. Eholokacija se<br />
temelji na emitiranju zvukova i analizi jeke koja<br />
nastaje kada se zvučni valovi odbiju od različitih<br />
objekata u okolišu. Zvuk kojeg dupini emitiraju<br />
nastaje u području prednjeg nosnog sinusa te<br />
najprije prolazi kroz melon. Melon je struktura<br />
od vrlo gustog i čvrstog masnog tkiva koja poput<br />
leće usmjerava zvučni val prema objektu koji dupin<br />
želi ispitati. Dio emitiranog zvučnog vala koji<br />
udari u određeni objekt, kao npr. ribu, odbija se<br />
od njega i vraća do dupina koji ga ‘prima’ kroz<br />
Gdje su sada?<br />
Jeste li znali...<br />
Monk<br />
I ove smo godine kao i obično Monka uglavnom<br />
viđali u istim grupama sa Philom, u središnjem<br />
djelu područja, u okolici otoka Oruda i Orjule. Ove<br />
sezone bilo mu se teško približiti te smo često<br />
tek nakon povratka u našu istraživačku bazu i<br />
analize snimljenih fotografija shvatili da je i on<br />
bio dio grupe koju smo promatrali. Početkom kolovoza<br />
vidjeli smo kako sam brzo pliva u blizini<br />
otočja Greben na jugu. Krajem kolovoza opet smo<br />
ga vidjeli daleko na jugu, kada smo onuda prolazili<br />
jedrilicom projekta JPD Kornati. Monk je lovio<br />
ribu plivajući u rubnom djelu velike grupe ženki<br />
i njihovih mladunaca. U grupi su bili Jeff, Mali,<br />
Mirna, Debby, Celina, Badfin i Bianca sa svojim<br />
potomcima te također Kate i Phil.<br />
Phil<br />
Phila smo ove godine vidjeli svega četiri puta. U<br />
svibnju i lipnju družio se s Grifo pa smo ga viđali<br />
u velikim skupinama dupina. Bilo mu je prilično<br />
jednostavno prići i dobiti kvalitetne fotografije<br />
njegove leđne peraje, no nije nas puštao između<br />
sebe i Grifo. Izgleda da je Phil ‘dupin-gentleman’.<br />
Zadnji put smo ga vidjeli krajem kolovoza te nam<br />
tada nije prišao uobičajeno blizu nego se držao<br />
Monka i velike grupe ženki i njihovih mladunaca.<br />
Povremeno bi zaplivao uz sasvim male dupine<br />
pazeći na njih dok su njihove majke zaranjale u<br />
potrazi za hranom.<br />
donju čeljust do unutrašnjeg uha. Analizom primljenog<br />
zvuka dupin stvara zvučnu ‘sliku’ područja<br />
oko sebe. Pri tom ne samo da mogu saznati što se<br />
oko njih nalazi nego i na kojoj udaljenosti, koliko<br />
brzo se kreće te kakve je gustoće. S obzirom da<br />
zvuk putuje vodom 5 do 6 puta brže nego zrakom<br />
dupini mogu gotovo trenutno primiti podatke o<br />
okolini, a time i brže reagirati.<br />
Zanimljivo je da neke vrste dupina ponekada<br />
proizvode zvuk koji je toliko snažan da njime<br />
mogu omamiti plijen!<br />
Stenella coeruleoalba - prugasti dupin<br />
Jedna od zanimljivosti ove sezone je da smo među<br />
brojnim dobrim dupinima koje redovito viđamo<br />
zabilježili i jednog prugastog dupina, u blizini<br />
Krka. Iako taj nalaz nije pretjerano čudan svakako<br />
je rijedak i neuobičajen u području Kvarnera. Osim<br />
ove godine usamljeni prugasti dupin zabilježen<br />
je u blizini Krka 1993. i 1996. godine, a 2000.<br />
godine je grupa bivših volontera Plavog <strong>svijet</strong>a<br />
tijekom jedrenja u blizini Raba kamerom snimila<br />
manju skupinu ovih dupina. Razlog ovako rijetkim<br />
opažanjima ove vrste dupina u Kvarneru je taj što<br />
oni uglavnom borave u dubljim, otvorenim vodama<br />
gdje se hrane manjom ribom koja živi u jatima,<br />
poput srdele i inćuna, i lignjama. Prugasti dupini<br />
široko su rasprostranjena vrsta u svim tropskim i<br />
toplim umjerenim morima. Upravo oni su najčešća<br />
vrsta dupina u Sredozemnom moru te ih se može<br />
vidjeti i u južnom dijelu Jadrana u dubokim morskim<br />
područjima. Devedesetih godina prošlog<br />
stoljeća došlo je do značajnog pada brojnosti<br />
velike populacije prugastih dupina u Sredozemnom<br />
moru uzrokovanog morbilli virusom (sličan<br />
uzročnicima pseće kuge i ospica kod ljudi) koji uzrokuje<br />
upalu pluća i encefalitis. Neki znanstvenici<br />
smatraju da je izbijanje ove zaraze bilo pooštreno<br />
zbog zagađenja uzrokovanog ljudskim djelovanjem<br />
jer su analize tkiva dupina pokazale prisutnost<br />
visokih koncentracija teških metala i polikloriranih<br />
bifenola (PCP-a). Pretpostavlja se da je<br />
zagađenje oslabilo imunološki sustav dupina te ih<br />
tako učinilo osjetljivijima na oboljenje. Srećom,<br />
čini se da se ova populacija oporavlja te da postepeno<br />
dostiže svoju prijašnju veličinu.<br />
Razlike u izgledu dobrih i prugastih dupina očite<br />
su već na prvi pogled. Prugasti dupini su nježnije<br />
građe, manji i specifičnog obojenja koje zaista pridonosi<br />
njihovom imageu izuzetno lijepih životinja.<br />
I samo ime vrste upućuje na njihovu upadljivu<br />
obojenost, a dolazi od latinskih riječi caeruleus<br />
Pronađite dupina!<br />
Dječji kutak<br />
što znači nebesko plav i albus što znači bijel. Obojenost<br />
njihova tijela kombinacija je plavkasto sive<br />
i bijele boje gdje su njuška, leđa i peraje sive, a<br />
grlo i trbuh bijeli. Sada na to još dodajte upravo<br />
njima specifičnu crnu prugu (od tuda i hrvatski<br />
naziv prugasti) koja kreće od njuške te se nakon<br />
oka dijeli na dvije tanje pruge od kojih se kraća<br />
pruža prema prsnoj peraji, a dulja nastavlja prema<br />
trbuhu. Pogledajte sliku .. zar ne izgledaju kao da<br />
ih je netko oslikao kako bi izgledali još ljepše?!<br />
Prugasti dupini prepoznatljivi su i po<br />
karakterističnom ponašanju. Vrlo su aktivni, brzo<br />
plivaju i često iskaču iz mora te obožavaju jahati<br />
na valovima koji nastaju u brazdama ispred brodova.<br />
Uglavnom žive u velikim skupinama, čak i<br />
od po nekoliko stotina dupina, no mogu formirati<br />
i manje grupe kao što je to slučaj u Sredozemlju<br />
gdje veličina grupe u prosjeku iznosi 25, a gotovo<br />
nikada ne prelazi 100 dupina. Zanimljivo je<br />
da prugasti dupini u svoje skupine rado primaju i<br />
goste koji pripadaju drugim vrstama dupina. Tako<br />
se u njihovom društvu nerijetko može vidjeti i po<br />
koji obični, glavati ili pak dobri dupin. Ovi su dupini<br />
zaista izrazito društvene životinje.<br />
Izvještaj 2004<br />
Ovu smo sezonu ponovno započeli rano te<br />
smo već nakon Uskršnjih blagdana bili u našoj<br />
istraživačkoj bazi. Premjestili smo svu opremu u<br />
naš novi radni prostor na katu iznad izložbenog<br />
postava Lošinjskog edukacijskog centra o moru<br />
i po prvi puta od kad postoji JPD počeli smo<br />
raditi izvan dnevnog boravka što je opustilo atmosferu<br />
u našoj kući. Druga velika prednost novog<br />
razmještaja je i prekrasan pogled na more te<br />
neposredna blizina samog centra Velog Lošinja.<br />
No, istraživačka sezona nije počela najbolje zbog<br />
brojnih problema s opremom. Naš ne tako stari<br />
brodski motor trebalo je zamijeniti novim te<br />
smo do tada ukupno 8 tjedana bili bez vlastitog<br />
broda. Tako bi još jednom htjeli izraziti svoju<br />
iskrenu zahvalnost Lovri i Čedi Tomiću koji su<br />
nam priskakali u pomoć sa svojim brodom kada<br />
god nam je to bilo potrebno. Svi naši izlasci<br />
na more bili su vrlo uspješni i svaki smo put u<br />
njihovom društvu nalazili dupine. Naš novi program,<br />
istraživanje akustike, kojeg vodi Nikolina<br />
Rako, također nije baš najbolje počeo. Dva puta<br />
smo radi kvara morali zamijenili hidrofon, što ne<br />
samo da je bilo naporno nego smo radi toga i<br />
izgubili puno vremena jer ga je trebalo slati u<br />
Dansku i natrag. Promjene su se dogodile i u<br />
fotoidentifikacijskom djelu istraživanja jer smo<br />
umjesto dijapozitiva počeli koristiti digitalni<br />
fotoaparat. Ovo je imalo velikog utjecaja na<br />
obradu podataka prikupljenih na terenu, te ih<br />
sada možemo obraditi isti dan što projekt čini<br />
dinamičnijim i prilagodljivijim promjenama.<br />
No, bez obzira na brojne prepreke i ova nam je<br />
sezona pružila interesantne i zadovoljavajuće rezultate<br />
te smo do kraja rujna dupine oko Lošinja<br />
vidjeli ukupno 43 puta. Često smo viđali velike<br />
grupe od po čak 35 dupina, a zabilježili smo i 5<br />
novih ženki kako plivaju tik uz svoje novorođene<br />
potomke. Ovo nam je bilo značajno otkriće jer<br />
smo se već dulje vrijeme pitali kojega su spola.<br />
Svi ‘naši’ dupini koje možete usvojiti, Faccia,<br />
Phil, Monk i Grifo, bili su redovni posjetioci<br />
ovog područja te su neka od naših najljepših<br />
ovogodišnjih promatranja bila upravo sa njima.<br />
Drugi uzbudljivi nalaz bio je osamljeni prugasti<br />
dupin kojega smo u kolovozu vidjeli u blizini<br />
Krčkog mosta. Nažalost, ponovno smo pronašli i<br />
uginule dupine nasukane na obali među kojima<br />
su dva uginula od posljedica barotraume (više o<br />
tome u članku o ribolovu ekslozivom).<br />
Tijekom ove sezone s veseljem smo ugostili<br />
mnoge studente i posjetitelje iz raznih zemalja<br />
koji su kod nas radili svoje diplomske i druge<br />
istraživačke radove. Među njima su bili: student<br />
iz Velike Britanije, SAD-a, dvije studentice iz<br />
Hrvatske, studentica iz Mađarske, Rumunjske<br />
te Izraela. Također se zahvaljujemo dr. Stefanu<br />
Brägeru koji nam je pomagao tijekom kolovoza<br />
i rujna te tajništvu ACCOBAMS-a što je osiguralo<br />
za to potrebna sredstva.<br />
Premda je većina nas sada otišlo svojim kućama<br />
i zimskim obavezama, mali, hrabri dio našeg<br />
tima, Vesna Zlatar, Peter Mackelworth i Andrea<br />
Borić, ostati će na otoku i tijekom zime kako bi<br />
nastavili sa radom i pripremili sve potrebno za<br />
slijedeću istraživačku sezonu.<br />
Još jednom zahvaljujemo svim našim prijateljima,<br />
volonterima, usvajateljima i svima koji nas<br />
podržavaju na njihovom trudu i pomoći da se<br />
ovaj projekt nastavi i proširi.
12. Dan dupina<br />
Ovogodišnji Dan dupina označio je i prvu<br />
godišnjicu Lošinjskog edukacijskog centra o moru,<br />
no ono po čemu ćemo ga zasigurno pamtiti je i<br />
ogromna količina crteža pristiglih iz raznih dijelova<br />
Hrvatske. Primili smo preko 650 dječjih crteža<br />
te je zaista bilo teško odabrati najljepši. Tako smo<br />
se za pomoć odlučili obratiti posjetiteljima pa je<br />
glasovanjem prema rednim brojevima izloženih<br />
crteža prvo mjesto osvojio crtež likovne grupe 3.a<br />
Osnovne škole iz Ninčevića. Ovo je bila najveća<br />
izložba crteža u povijesti Dana dupina pa se nadamo<br />
da bismo slijedeće godine, uz vašu pomoć,<br />
mogli dostići okruglu brojku od 1000 crteža!<br />
Dok su posjetitelji Velog Lošinja razgledavali<br />
crteže, u uvali Čikat u Malom Lošinju odvijalo se<br />
natjecanje u jedrenju na dasci koje je organizirala<br />
škola jedrenja ‘Sunbird’ . Odaziv je bio odličan te<br />
se preko 20 natjecatelja borilo za prva tri mjesta<br />
i glavnu nagradu. Vremenski uvjeti za jedrenje<br />
na dasci bili su idealni! Nakon jedrenja naša se<br />
ekipa vratila u Veli gdje nas je čekala prava borba<br />
Sponzori<br />
- natjecanje u plivanju i, novost ovogodišnjeg<br />
Dana dupina, vaterpolo! Teren za vaterpolo osigurali<br />
smo u suradnji s Turističkom zajednicom Malog<br />
Lošinja i Turističkom agencijom Asl. Plivanje<br />
je uglavnom privuklo mlađu publiku. Natjecalo se<br />
10 grupa po 4 natjecatelja, a pobjedu je odnijela<br />
ekipa ‘Meduze’. Nakon kratkog odmora od plivanja<br />
svi su bili spremni za vaterpolo, četiri ekipe, <strong>Plavi</strong><br />
<strong>svijet</strong>, Veli Lošinj, Mali Lošinj i juniorska ekipa<br />
Malog Lošinja. Pobjedile su mlade snage iz Malog<br />
te su s užitkom pokazali starijima kako se igra<br />
vaterpolo.<br />
Park iza crkve ponovno je poslužio za dječju igru<br />
‘Potraga za skrivenim blagom’ u kojoj je ove godine<br />
sudjelovalo preko 40-ero djece. Kao što se<br />
moglo i naslutiti pobjedila je već uigrana ekipa<br />
‘Dream team’ iz Velog Lošinja. Sat vremena nadmetanja<br />
tko je bolji i brži proletio je u trenu te<br />
se veliki dio sudionika prebacio na slijedeći zadatak<br />
- ocrtavanje rive kredom. Potreban predah<br />
i osvježenje prije tog zadatka djeca su pronašla<br />
u sokovima Dalmacijavina.<br />
S dolaskom večernjih sati završile su ovogodišnje<br />
igre i trebalo se primiti drugog posla - dodjele<br />
nagrada pobjednicima u jedrenju, plivanju, vaterpolu<br />
te, naravno, u dječjim igrama i crtanju. Nakon<br />
proglašenja pobjednika uslijedio je odličan<br />
koncert grupe ‘Swingers’ te je dobar provod uz njih<br />
potrajao do ponoći... a onda smo se uputili prema<br />
Rovenskoj .. da zaključimo večer!<br />
Što sada? Planiramo 13. Dan dupina i željeli bismo<br />
ga proširiti u dvodnevnu proslavu koja bi trajala<br />
cijeli vikend te organizirati dodatna natjecanja i<br />
igre poput odbojke na pijesku i sl. Ukoliko biste<br />
nam u tome željeli pomoći, sudjelovati u natjecanjima<br />
ili nam predložiti nove ideje pozivamo vas<br />
da nam se što prije javite. Još jednom hvala na<br />
pomoći i podršci svim sponzorima, sudionicima,<br />
posjetiteljima i prijateljima! Vidimo se na Danu<br />
dupina u 2005!<br />
Još jednom želimo zahvaliti svim našim sponzorima<br />
i donatorima na podršci koju su nam<br />
pružili tijekom 2004. godine. Naši sponzori i donatori<br />
ove godine su: grad Mali Lošinj, Jadranka<br />
d.d., Turistička zajednica Grada Mali Lošinj, te<br />
svi naši volonteri i usvajatelji dupina.<br />
Kada usvojite dupina primit ćete Paket za usvojitelje koji<br />
uključuje diplomu za usvojitelja, fotografiju usvojenog<br />
dupina s tekstom koji ga opisuje, godišnji broj „Akvamarina“,<br />
privlačne oznake za knjige i brošure Plavog <strong>svijet</strong>a.<br />
Ovisno o Vašoj želji, možete odabrati bilo koji od sljedećih<br />
usvajateljskih paketa:<br />
Kojeg dupina želite usvojiti?<br />
Usvajanja<br />
Individualno usvajanje<br />
Individualno usvajanje plus<br />
Usvajanje za tvrtke<br />
150 kn<br />
250 kn<br />
500 kn<br />
Impressum<br />
Urednik:<br />
Draško Holcer<br />
Tekstove napisali:<br />
Vesna Zlatar, Annika Wiemann, Draško Holcer<br />
Fotografije:<br />
Gorjan Agačević, Annika Wiemann,<br />
Vasilis Podiadis, Peter Mackelworth<br />
Izdavač:<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong> Institut za istraživanje i zaštitu mora<br />
2004<br />
www.plavi-<strong>svijet</strong>.org<br />
Debby<br />
Sonja<br />
Meta<br />
Mush<br />
- snažna i društvena ženka koja je tijekom posljednjih 10 godina imala<br />
dva mladunca. Često je viđamo u društvu s Facciom<br />
- vrlo društvena odrasla ženka koja često pomaže ostalim dupinima<br />
kao dadilja<br />
- razigrani mladi mužjak rođen 1992. Najčešće ga susrećemo u<br />
društvu s njegovim najboljim prijateljem Mushom.<br />
- tih i miran mužjak koji se često druži s ostalim mlađim dupinima i<br />
ponekad nas iznenadi visokim skokovima.<br />
(odaberite veličinu majice koju želite)<br />
Podaci o usvojitelju (ime će se naći na diplomi a na navedenu adresu će biti poslan paket usvajanja i Akvamarin):<br />
Ime i prezime (Škola, razred ili ime tvrtke):<br />
Adresa:<br />
Grad, poštanski broj, zemlja:<br />
E-mail:<br />
Uplata u iznosu od:<br />
Telefon:<br />
Usvajanje za vrtiće i škole<br />
S M L XL XXL<br />
(Šaljemo li usvojenje u inozemstvo, molimo na ukupni<br />
iznos dodajte još 75 kn za troškove poštarine.)<br />
PLAĆAN<strong>JE</strong><br />
Usvajanje, donaciju ili kupnju suvenira možete obaviti putem naše on-line trgovine: www.blue-world/webshop<br />
Plaćanje možete izvršiti u Lošinjskom edukacijskom centru o moru ili uplatom na račun Plavog <strong>svijet</strong>a.<br />
Plaćanje unutar Hrvatske: Privredna banka Zagreb 2340009-1110165926 Plaćanje izvan Hrvatske: u eurima uz pokrivene dodatne troškove,<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong>, Privredna banka, Račkoga 6, 10000 Zagreb, rn: 703000-058689, SWIFT: PBZGHR2X, IBAN HR9623400091110165926.<br />
Potvrdu o uplati, zajedno sa ispunjenim formularom za usvajanje možete poslati poštom, faxom i e-mailom na adresu:<br />
<strong>Plavi</strong> <strong>svijet</strong>, Kaštel 24, 51551 Veli Lošinj. Fax +385 51 604668 e-mail info@blue-world.org<br />
250 kn