Plný text - VÄdecká knihovna v Olomouci
Plný text - VÄdecká knihovna v Olomouci
Plný text - VÄdecká knihovna v Olomouci
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
UMĚ NÍ ŽÍT<br />
nie má zväčša dlhšie trvanie než pocit nasýtenia<br />
dobrým jedlom. Avšak podobne ako človek, ktorý<br />
spoznal len horu, ale nevyšiel až na štíty, zostáva<br />
milovník víťazstva kdesi na polceste. Najpravdivejšie<br />
a najstálejšie slasti bude zakúšať milovník<br />
múdrosti. Na štítoch býva najčistejší vzduch a najlepší<br />
rozhľad. Milovník múdrosti sa nenechal zlákať<br />
blúdením po kopcoch ani pocitom víťazstva<br />
z dobytia hory. Obrátil svoj zrak nahor, nevyčerpal<br />
svoje sily, dokázal ich ušetriť pre to, aby uvidel.<br />
Jeho slasť je slobodná, čistá a jasná. To však neznamená,<br />
že pohŕda ostatnými slasťami. Tak ako<br />
duša milovníka zisku a milovníka víťazstva, aj<br />
duša milovníka múdrosti sa skladá zo všetkých<br />
troch zložiek. Aj on potrebuje jesť a potrebuje žiť<br />
v spoločenstve. Aj on sa bude radovať z dobrého<br />
jedla a bude si vychutnávať uznanie, ktorého sa<br />
mu dostane. Nebude však na ničom z toho lipnúť.<br />
Slasti, ktoré ponúka „telo“ a „spoločnosť“ bude<br />
užívať natoľko slobodne, nakoľko je to pre smrteľnú<br />
bytosť možné. Zároveň bude nad milovníka<br />
zisku i milovníka víťazstva vynikať svojou spokojnosťou.<br />
Bude najspokojnejší preto, lebo dokáže<br />
adekvátne používať všetky tri zložky duše.<br />
Najhorší život a najmenej slasti teda zakúsi<br />
milovník zisku, ktorý dokázal uspokojiť len jednu<br />
zložku svojej duše a ostatné nechal zakrpatieť.<br />
Lepšie na tom bude milovník víťazstva, ktorému<br />
sa podarilo rozvinúť a uspokojiť dve zložky duše,<br />
avšak tretia zostala nenaplnená. Najlepšie a najslastnejšie<br />
bude žiť ten, kto rozvinie aj poslednú<br />
zložku duše, zložku, ktorá je schopná vedome<br />
uspokojiť všetky potreby duše. Takým človekom je<br />
milovník múdrosti – filozof. Platónov filozof teda<br />
nie je nijakým kaviarenským intelektuálom, ani<br />
šialeným vedátorom, ba ani asketickým pseudomystikom,<br />
ktorý pohŕda všetkými slasťami. Práve<br />
naopak, je to človek, ktorý spoznal slasti, vie si<br />
medzi nimi vybrať a je si istý, že najvyššiu rozkoš<br />
mu prinesie duchovná činnosť. Platónov filozof je<br />
nie len majstrom vedenia, ale aj majstrom slasti.<br />
Nechávam na čitateľovi, aby sám rozhodol, či<br />
je táto Platónova predstava „realistická“, alebo<br />
„idealistická“. Chcem však v tejto súvislosti upozorniť<br />
na fenomén priateľstva, ktorý si antika veľmi<br />
vážila. Človek je spoločenská bytosť, obdarená<br />
schopnosťou uvažovať. Ak je sám, má – napriek<br />
všetkým svojim zručnostiam – minimálnu šancu<br />
prežiť, a to nie len „fyzicky“ ale i „psychicky“.<br />
Preto sú vzťahy s druhými veľmi významným<br />
faktorom našej spokojnosti. Priateľstvá založené<br />
čisto na „zisku“ (finančnom, sexuálnom, atď.) sú<br />
zväčša vytvárané ad hoc, a aj keď môžu uspokojiť<br />
naše „pudové“ potreby, sú ľahko narušiteľné<br />
a nezvyknú dlho trvať. Priateľstvá, ktoré nadobudnú<br />
rozmer „víťazstva“, t.j. vzťahy, ktoré nám<br />
zabezpečujú určitý spoločensko-právny status (či<br />
už ide o pracovné alebo rodinné vzťahy), zvyknú<br />
pretrvávať dlhšie; a ak uspokojujú naše emotívne<br />
potreby, prinášajú veľkú mieru osobnej spokojnosti.<br />
Existujú však priateľstvá, ktoré svojou kvalitou<br />
a dĺžkou prekračujú všetky ostatné vzťahy, a ktoré<br />
nachádzame len veľmi vzácne. Tieto priateľstvá<br />
uspokojujú potrebu, ktorú zväčša ani nevieme<br />
pomenovať; potrebu, ktorú akoby sme ani nepotrebovali,<br />
a napriek tomu sa bez jej uspokojenia<br />
necítime byť úplní. Priateľstvá, ktoré akoby rušili<br />
čas a kdesi hlboko v nás odkrývali vrstvu pokojnej<br />
radosti a tichého pochopenia. Priateľstvá, ktoré<br />
sa nezakladajú ani na zisku, ani na spoločenskej<br />
prestíži, ale na hľadaní tej zvláštnej veci, ktorú by<br />
sme snáď aj dnes mohli nazvať „múdrosť“.<br />
42