Untitled - Centralna tehniška knjižnica Univerze v Ljubljani
Untitled - Centralna tehniška knjižnica Univerze v Ljubljani
Untitled - Centralna tehniška knjižnica Univerze v Ljubljani
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica<br />
Univ e rz e v <strong>Ljubljani</strong><br />
Trg republike 3, 1000 Ljubljana, p.p. 90/II, Slovenija<br />
telefon: (01) 2514 072, faks: (01) 425 66 67, E-pošta: post@ctk.uni-lj.si<br />
PROGRAM DELA CENTRALNE TEHNIŠKE KNJIŽNICE UNIVERZE<br />
V LJUBLJANI ZA LETO 2011<br />
Direktor: Miro Pušnik<br />
PROGRAM DELA SO PRIPRAVILI:<br />
splošni del Miro Pušnik na osnovi programov dela oddelkov, ki so jih pripravili Smilja<br />
Pejanovič, Erika Maver, mag. Matjaž Eržen, Iztok Skulj, Brane Čop, Tatjana Intihar, dr.Tjaša<br />
Urbič, dr. Uroš Kunaver, Marija Slana,<br />
- kadrovski načrt Miro Pušnik, Marija Slana,<br />
- finančni načrt Marija Slana,<br />
- načrt nakupa opreme dr. Uroš Kunaver,<br />
- načrt usposabljanja uporabnikov: dr. Tjaša Urbič.<br />
Obravnavano na 6. seji Strokovnega sveta CTK, dne 26.1.2011.<br />
Sprejet je bil na 17. seji Sveta CTK, dne 27.1.2011.<br />
Ljubljana, januar 2011
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1 PROGRAM DELA ZA LETO 2011....................................................................... 1<br />
1.1 POSLANSTVO IN VIZIJA ............................................................................................................ 1<br />
1.2 PREDSTAVITEV .......................................................................................................................... 1<br />
1.2.1 Sredstva, s katerimi zavod razpolaga ............................................................................... 2<br />
1.2.2 Zbirka knjižničnega gradiva ............................................................................................... 2<br />
1.2.3 Prostori in oprema knjižnice .............................................................................................. 2<br />
1.2.4 Uporabniki knjižnice ........................................................................................................... 3<br />
1.2.4.1 Uporabniki ...................................................................................................................... 3<br />
1.2.4.2 Člani knjižnice ................................................................................................................ 3<br />
1.2.4.3 Obisk knjižnice ............................................................................................................... 4<br />
1.2.4.4 Registrirani aktivni uporabniki ........................................................................................ 5<br />
1.2.4.5 Uporabniki storitev digitalne knjižnice ............................................................................ 5<br />
1.2.5 Opis organiziranosti CTK ................................................................................................... 5<br />
1.2.5.1 Organi CTK .................................................................................................................... 5<br />
1.2.5.2 Notranja organizacija CTK ............................................................................................. 6<br />
1.2.5.3 Pravice, obveznosti in odgovornosti javnega zavoda v pravnem prometu ter<br />
zastopanje ...................................................................................................................... 8<br />
1.2.5.4 Delovni čas knjižnice...................................................................................................... 8<br />
1.2.6 Analiza poslovnega okolja ................................................................................................. 9<br />
1.2.6.1 Mednarodno okolje......................................................................................................... 9<br />
1.2.6.2 Slovensko okolje .......................................................................................................... 11<br />
1.2.6.3 Raziskovalno okolje ..................................................................................................... 12<br />
1.2.6.4 Visokošolsko okolje...................................................................................................... 13<br />
1.2.6.5 Okolje <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong>........................................................................................... 13<br />
1.2.6.6 Značilnosti slovenskega knjižničarstva ........................................................................ 14<br />
1.2.6.7 Okolje uporabnikov ...................................................................................................... 14<br />
1.3 USMERITVE IN CILJI ................................................................................................................ 16<br />
1.3.1 Zakonske in druge pravne podlage................................................................................. 16<br />
1.3.2 Dolgoročni cilji................................................................................................................... 17<br />
1.3.2.1 Podrobnejši opis dolgoročnih ciljev, ukrepov za dosego ter izvajalcev ....................... 19<br />
1.3.3 Kratkoročni cilji in naloge za leto 2011 ........................................................................... 20<br />
1.3.3.1 Kratkoročni cilji – knjižnična dejavnost......................................................................... 22<br />
1.3.3.2 Podrobnejši opis kratkoročnih ciljev, ukrepov za dosego ter izvajalcev – knjižnična<br />
dejavnost ...................................................................................................................... 23<br />
1.3.3.3 Cilji in naloge, povezane z drugo dejavnostjo CTK...................................................... 26<br />
1.3.3.4 Podrobnejši opis kratkoročnih ciljev, ukrepov za dosego ter izvajalcev – druga<br />
dejavnost CTK.............................................................................................................. 27<br />
1.3.3.5 CTKDelovni koledar za leto 2011: izposoja, čitalnica in prosti pristop ..................... 28<br />
1.3.4 Investicije in nakup opreme ............................................................................................. 32<br />
1.3.5 Investicijsko vzdrževanje ................................................................................................. 33<br />
1.3.6 Kadrovska politika in kadrovski načrt ............................................................................ 33<br />
1.4 POVZETEK POROČILA O DOSEŽENIH CILJIH IN REZULTATIH ZAVODA ZA LETO 2010 34<br />
1.4.1 Povzetek ocene realiziranih ciljev ................................................................................... 34<br />
1.4.2 Investicije in investicijsko vzdrževanje........................................................................... 35<br />
1.4.3 Poročilo o kadrovski politiki ............................................................................................ 36<br />
1.4.4 Povzetek poročila o finančnih rezultatih ........................................................................ 36<br />
2 FINANČNI NAČRT CTK ZA 2011...................................................................... 38<br />
ii
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1 PROGRAM DELA ZA LETO 2011<br />
1.1 POSLANSTVO IN VIZIJA<br />
<strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> kot visokošolska knjižnica zagotavlja<br />
informacijske in knjižnične storitve s področij tehnike in naravoslovja študentom in<br />
zaposlenim na Univerzi v <strong>Ljubljani</strong> kot podporo dodiplomskemu in podiplomskemu študiju<br />
študentov ter pedagoškemu in raziskovalnemu delu visokošolskih strokovnjakov. V manjšem<br />
obsegu nudi nekatere storitve tudi študentom in strokovnjakom z drugih šol in univerz ter<br />
zaposlenim v pridobitnih in nepridobitnih organizacijah. Storitve knjižnice temeljijo na<br />
strokovnosti, kakovosti, prijaznosti do uporabnikov in sodobni tehnologiji. S povezavami z<br />
drugimi knjižnicami, knjižničnimi mrežami in informacijskimi sistemi zagotavlja svojim<br />
uporabnikom dostop do informacij in gradiv z vsega sveta (Izjava o Poslanstvu CTK-ja je bila<br />
sprejeta na seji Sveta knjižnice dne 27.5.2004).<br />
CTK bo inovativna visokošolska knjižnica, ki bo skrbela za dostopnost svojih in tujih gradiv<br />
ter virov informacij predvsem za uporabnike s področij tehnike in naravoslovja.<br />
Prilagajala se bo spremenjenim potrebam uporabnikov, ki nastajajo s spremembami v<br />
znanstvenem komuniciranju in s spremembami v izobraževanju. V podporo<br />
izobraževalnemu in raziskovalnemu delu na univerzi in raziskovalnih zavodih bo knjižnica<br />
dolgoročno omogočala lažje, hitrejše in širše poti do znanja zlasti s preobrazbo v digitalno<br />
knjižnico. Delovno in organizacijsko se bo prilagajala Univerzi v <strong>Ljubljani</strong> ter se povezovala<br />
s knjižnicami njenih članic in drugimi knjižnicami ali sorodnimi organizacijami.<br />
Zato bo skrbela za primerno strokovnost knjižničnega in informacijskega dela, za primerno<br />
kadrovsko zasedenost in sodobno tehnološko opremljenost. Zasledovala bo razvoj<br />
knjižničarske in informacijske dejavnosti in prevzemala nova spoznanja, ugotavljala želje in<br />
potrebe uporabnikov in stalno ocenjevala uspešnost in učinkovitost svojega dela. Z<br />
ustvarjalnostjo v iskanju novih rešitev in usmeritvah delovanja si bo prizadevala razviti<br />
sodoben kooperativen knjižnični informacijski sistem. Prizadevala si bo pridobiti namensko<br />
zgrajene prostore (vizija sprejeta v Načrtu razvoja Centralne tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v<br />
<strong>Ljubljani</strong> za obdobje 2009-2013 na 7. seji Sveta CTK 19. februarja 2009).<br />
1.2 PREDSTAVITEV<br />
Po 6. členu Sklepa o ustanovitvi javnega zavoda <strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica <strong>Univerze</strong> v<br />
<strong>Ljubljani</strong> (Uradni list RS 60/2003, dopolnitve: Uradni list RS, št. 44/07, Uradni list RS<br />
90/2010) CTK opravlja naslednje dejavnosti:<br />
a) kot javno službo izvaja:<br />
• podpora študijskemu in raziskovalnemu procesu z izvajanjem knjižnične dejavnosti<br />
predvsem za študente, visokošolske učitelje in visokošolske sodelavce ter z<br />
izvajanjem konzorcijske nabave elektronskih informacijskih virov in upravljanjem<br />
konzorcijev za visokošolske, raziskovalne in druge organizacije v Republiki Sloveniji,<br />
• sistematično zbiranje, obdelovanje, hranjenje in posredovanje knjižničnega gradiva<br />
(knjige, revije, disertacije, raziskovalne naloge, standarde, patente, zbirke podatkov) v<br />
tiskani in elektronski obliki,<br />
• zagotavljanje dostopa do knjižničnega gradiva in elektronskih informacijskih virov,<br />
• izdelovanje knjižničnih katalogov, podatkovnih zbirk in drugih informacijskih virov,<br />
• posredovanje bibliografskih in drugih informacijskih storitev in proizvodov,<br />
• pridobivanje, usposabljanje ter informacijsko opismenjevanje uporabnikov,<br />
• sodelovanje v programih informacijskega opismenjevanja visokošolskih zavodov,<br />
1
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• organiziranje seminarjev ter strokovnega izpopolnjevanja knjižničarjev, študentov ter<br />
drugih uporabnikov,<br />
• medknjižnična izposoja ter posredovanje dokumentov,<br />
• drugo bibliotekarsko, dokumentacijsko in informacijsko delo.<br />
b) poleg javne službe javni zavod opravlja še:<br />
• raziskovalno in razvojno delo na področju bibliotekarstva in informacijske znanosti,<br />
• opravlja druge informacijske storitve,<br />
• zalaga, izdaja, tiska ter prodaja knjige in druge publikacije s področja svoje<br />
dejavnosti,<br />
• organizira posvetovanja,<br />
• fotokopira in opravlja druge oblike razmnoževanja,<br />
• nudi zainteresiranim storitve v okviru svoje dejavnosti.<br />
1.2.1 Sredstva, s katerimi zavod razpolaga<br />
Preglednica 1: Finančna sredstva CTK v letu 2010<br />
Vrsta prihodkov Znesek prihodkov (v EUR) Delež (%)<br />
Prihodki iz sredstev javnih financ 3.095.944,34 92<br />
Drugi prihodki za izvajanje javne službe 166.316,87 5<br />
Prihodki od prodaje blaga in storitev na trgu 88.387,00 3<br />
Skupaj 3.350.648,21 100<br />
1.2.2 Zbirka knjižničnega gradiva<br />
Preglednica 2: Knjižnična zbirka CTK-ja (brez Nemške čitalnice)<br />
VRSTA GRADIVA<br />
Stanje<br />
31. 12.<br />
2008<br />
Prirast<br />
2009<br />
Odpis<br />
2009<br />
Stanje<br />
31. 12. 2009<br />
Indeks<br />
07/08<br />
Monografije skupaj 114.138 2.850 997 115.991 102<br />
Periodične publikacije – letniki 26.827 638 371 27.094 101<br />
Standardi 1 65.997 2.627 0 68.624 104<br />
Neknjižno gradivo skupaj 2.036 206 0 2.242 110<br />
Skupaj 208.998 6.321 1.386 213.951 102<br />
1.2.3 Prostori in oprema knjižnice<br />
Knjižnica domuje od leta 1994 v najetih prostorih na Trgu republike 3 v stolpnici TR3, kamor<br />
se je preselila, ko je Republika Slovenija prodala njeno nekdanjo vilo na Tomšičevi 7. Prvo<br />
pogodbo o najemu je sklenil Servis skupnih služb Vlade RS. Površina prostorov v TR 3<br />
znaša neto 2528,54 m2, od tega 630,58 m2 skladišč, okrog 1100 m2 prostega pristopa s<br />
čitalnicami, okrog 700 m2 pisarn in dodatno še 92 m2 Nemške čitalnice. Lokacija<br />
knjižnice je sorazmerno dobra, saj velik delež obiskovalcev prihaja s fakultet vzdolž<br />
Aškerčeve ceste. Prostori so primerni, le površina čitalnic in računalniških učilnic je<br />
premajhna, poglavitni problem pa je premajhno število študijskih mest. Knjižnica upravlja še<br />
s stanovanjem površine približno 56 m2 na Adamičevi ulici 10 v <strong>Ljubljani</strong>. Knjižnica je<br />
primerno opremljena s knjižničnim pohištvom, pa tudi z računalniško, komunikacijsko in<br />
1 Podatki le za standarde v nevezani obliki, ki jih ne obdelujemo v COBISS-u. Standardi, vezani v knjižni obliki, so<br />
(Handbook, Taschenbuch) upoštevani pri monografijah. Podatek o številu standardov na osnovi evidentiranih<br />
55.424 ter oceni števila JUS (13.200).<br />
2
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
reprografsko opremo. V knjižnici je 43 računalnikov, ki so na voljo uporabnikom za uporabo<br />
informacijskih virov in ostalih storitev. Uporabniki, ki na svojih fakultetah dobijo geslo za<br />
brezžični priklop, se lahko od decembra 2005 brezžično priklopijo na internet tudi v CTK<br />
(ostali uporabniki lahko dobijo geslo tudi v CTK). Zaradi zgostitve postavitve gradiva v<br />
skladišču je bil leta 2006 del polic nadomeščen s kompaktnimi premakljivimi policami, še<br />
večji del pa v letu 2007.<br />
V letu 2010 smo v sodelovanju z Direktoratom za investicije Ministrstva za visoko šolstvo,<br />
znanost in tehnologijo (dalje MVZT) izvajali aktivnosti za pridobitev novih prostorov ter<br />
sodelovali pri programskih osnutkih za izgradnjo nove knjižnice. S tem bomo nadaljevali tudi<br />
v letu 2011. Naš cilj je, da bo knjižnica v novih prostorih delovala bolje ter tudi bolj racionalno<br />
kot v najetih prostorih. Poleg nekoliko večjega obsega skladišč ocenjujemo, da bi knjižnica<br />
potrebovala približno enkrat več čitalniških mest, da bi celoti zadostili potrebam naših<br />
uporabnikov.<br />
1.2.4 Uporabniki knjižnice<br />
1.2.4.1 Uporabniki<br />
Uporabniki knjižnice so večinoma študentje <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> (dalje UL), ki predstavljajo<br />
okoli 83% vseh uporabnikov. Najpomembnejši segmenti uporabe knjižnice so:<br />
• izposoja gradiva,<br />
• uporaba storitev digitalne knjižnice,<br />
• študij v prostorih knjižnice.<br />
Naš cilj je, da bi bila knjižnica dostopna čim večjemu krogu uporabnikov. V ta namen s<br />
ponudniki literature in informacijskih virov želimo dosegati licenčne režime, ki omogočajo<br />
dostop najširšemu krogu uporabnikov. Po Uredbi o osnovnih storitvah knjižnic (Ur. l. RS št.<br />
29/2003) so uporabniki CTK tisti, ki pridejo v prostore CTK (čitalnice, informacijske centre,<br />
medknjižnično izposojo, v predavalnico/učilnico) ali pa tisti, ki uporabljajo spletne storitve na<br />
daljavo (elektronske revije, elektronske knjige, elektronske slovarje, podatkovne zbirke in<br />
ostale licencirane informacijske vire v spletnem okolju) tudi z uporabo t.i. IP avtentikacije. Ker<br />
knjižnica upošteva načela univerzalne in čim lažje dostopnosti do dokumentov, vsebin ali<br />
informacij, za tovrstno uporabo virov in storitev ne zahteva včlanitve v knjižnico, ampak<br />
zadošča že dostop do računalnikov, ki so vključeni v IP avtentikacijo 2 . Tako mnogi uporabniki<br />
– npr. študenti in profesorji, ki na fakultetah berejo elektronske revije in knjige, ki jih<br />
zagotavlja CTK, sploh ne vedo, da uporabljajo storitve CTK, CTK pa ne pozna njihovega<br />
števila. To je še posebej pomembno ob skokovitem porastu članic konzorcijev za dostop do<br />
mednarodne znanstvene literature. V letu 2011 bo v konzorcije vključenih preko 70 novih<br />
institucij (do leta 2010 22 vključenih institucij). Zato lahko število dejanskih uporabnikov le<br />
zelo grobo ocenimo na okrog 45.000, število potencialnih uporabnikov CTK oz. doseg<br />
storitev digitalne knjižnice pa presega 100.000 uporabnikov.<br />
1.2.4.2 Člani knjižnice<br />
Ker so po pogodbi z UL o zagotavljanju knjižničnih storitev in načinu obračunavanja<br />
članarine – vpisnine, na osnovi enotne študentske knjižnične izkaznice ter v skladu z Uredbo<br />
o osnovnih storitvah knjižnic, vsi študenti UL tudi člani CTK, je imel CTK v letu 2010 56.570<br />
članov, od katerih je tudi dobil del vpisnine v knjižnice, in še nekaj članov, vpisanih samo v<br />
CTK.<br />
2 To pomeni, da se profesorjem, raziskovalcem in ostalim zaposlenim v organizacijah, vključenih v konzorcije<br />
CTK, za uporabo elektronskih virov in storitev CTK ni potrebno vpisovati v knjižnico, če želijo omenjene vire in<br />
storitve uporabljati iz računalnikov v IP okolju ene izmed organizacij. Za dostop od doma morajo uporabiti<br />
sisteme, ki ga posamezne organizacije uporabljajo za oddaljeni dostop in so z gesli povečini vezani na knjižnice.<br />
3
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.2.4.3 Obisk knjižnice<br />
Število obiskovalcev lahko ocenimo po merjenem številu prehodov skozi vrata in z oceno<br />
pogostosti obiskov na okrog 20.000, ki so v letu 2009 opravili okoli 154.000 obiskov.<br />
Preglednica 3: Najpomembnejši številčni primerjalni podatki o delovanju CTK v letu<br />
2009 v primerjavi z letom 2008<br />
Vsi oddelki CTK, tudi Nemška čitalnica 2008 2009 Indeks 09/08<br />
Število registriranih aktivnih uporabnikov knjižnice (z N. č.) 9.528 8.540 90<br />
• število študentov<br />
7.801 7.088<br />
91<br />
• število drugih članov<br />
1.727 1.452<br />
84<br />
Število novo vpisanih uporabnikov knjižnice (z N. č.) 2.303 2.394 104<br />
Število obiskov v vseh oddelkih CTK (z N. č.) ~155.000 ~154.000 99<br />
Število izposojenih enot na dom z N. č. (brez standardov) 122.433 118.473 97<br />
Medknjižnična izposoja<br />
• število realiziranih zahtevkov 10.854 10.053 93<br />
• realizacija zahtevkov v odstotkih 96 98 102<br />
• hitrost dobave dokumentov (v dnevih) 2,1 1,9<br />
Informacijske storitve<br />
• tematske poizvedbe 1.224 1.514 112<br />
• svetovanje 376 420 112<br />
• SDI (število profilov) 84 68 81<br />
• informacije o citiranosti 64 153 239<br />
Elektronski viri in storitve<br />
• spletne revije (št. zakupljenih naslovov) 2.672 3.091 116<br />
• spletne knjige in priročniki 12.759 16.631 130<br />
• on-line podaljševanje/rezervacije gradiva 29.788 15.946 54<br />
• obisk vstopne spletnega mesta CTK 84.799 87.115 103<br />
• št. elektronsko posredovanih člankov v MI 8.283 6.666 80<br />
• št. pregledanih dokumentov v e-obliki (na UL) 447.212 519.606 116<br />
- od tega št. vpogledov v e-knjige (samo UL) 29.160 41.479 142<br />
• št. pregledanih dokumentov v e-obliki (konzorciji) 625.444 829.576 133<br />
Knjižnična zbirka na dan 31. 12. (brez N. č.) 208.998 213.681 102<br />
• skupaj knjige, disertacije, priročniki in učbeniki 114.138 115.721 101<br />
• periodične publikacije (letniki) 26.827 27.094 101<br />
• standardi 65.997 68.624 104<br />
• neknjižno gradivo 2.036 2.242 110<br />
Nabava knjižničnega gradiva (enote) 7.342 6.321 86<br />
• nakup 4.519 3.890 86<br />
• dar 2.823 2.431 86<br />
Nakup knjižnega gradiva (enote brez standardov) 3.632 3.320 91<br />
- od tega nakup tiskanih periodičnih publikacij (letniki) 601 592 99<br />
Izločanje gradiva (enote, odpisane iz evidenc) 15.478 1.368 9<br />
Usposabljanje uporabnikov in knjižničarjev 2.591 2.655 102<br />
• število študentov 971 1.260 130<br />
• število ostalih udeležencev 1.620 1.395 86<br />
4
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.2.4.4 Registrirani aktivni uporabniki<br />
Med registrirane aktivne uporabnike štejemo le tiste, ki imajo vsaj eno transakcijo registrirano<br />
s sistemom COBISS v tekočem letu ali izposojo v Nemški čitalnici. V letu 2009 je CTK imela<br />
8.540 registriranih uporabnikov, od tega okrog 83% študentov.<br />
1.2.4.5 Uporabniki storitev digitalne knjižnice<br />
V letu 2010 smo imeli preko 1,5 milijona vpogledov v različne zapise elektronskih<br />
informacijskih virov CTK (vpoglede v zapise baz podatkov, v članke e-revij, v poglavja e-<br />
knjig, uporabo e-slovarjev). Od tega smo beležili 830.000 uporab celotnih besedil<br />
elektronskih revij, ki v strukturi izdatkov za elektronske informacijske vire predstavljajo<br />
največji izdatek.<br />
1.2.5 Opis organiziranosti CTK<br />
1.2.5.1 Organi CTK<br />
Organi CTK so določeni v 8. členu Sklepa o ustanovitvi javnega zavoda <strong>Centralna</strong> tehniška<br />
knjižnica UL.<br />
Organi javnega zavoda so:<br />
• Svet zavoda,<br />
• direktor,<br />
• Strokovni svet,<br />
• drugi organi, določeni s statutom zavoda.<br />
Organ upravljanja javnega zavoda je svet zavoda. Svet zavoda šteje sedem članov, od tega:<br />
• tri predstavnike ustanovitelja,<br />
• dva predstavnika UL,<br />
• enega predstavnika uporabnikov knjižnice – študenta,<br />
• enega predstavnika delavcev zavoda.<br />
Svet zavoda določa:<br />
• poslovno politiko in ukrepe za njeno izvajanje,<br />
• finančni načrt javnega zavoda,<br />
• načrt investicij in investicijskega vzdrževanja;<br />
sprejema:<br />
• letne in večletne programe dela in poročila o njihovi uresničitvi,<br />
• statut javnega zavoda,<br />
• interne akte o delovnih razmerjih,<br />
• letno poročilo javnega zavoda,<br />
• cenik storitev javnega zavoda,<br />
• poročilo direktorja javnega zavoda;<br />
odloča:<br />
• o prodaji in nabavi osnovnih sredstev;<br />
imenuje in razrešuje:<br />
• direktorja javnega zavoda;<br />
5
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
predlaga:<br />
• ustanovitelju spremembo dejavnosti;<br />
ter opravlja druge naloge v skladu s predpisi, tem sklepom in statutom.<br />
Svet zavoda mora pridobiti soglasje ustanovitelja k statutu, letnemu programu dela in<br />
finančnemu načrtu javnega zavoda. O načinu razpolaganja s presežkom prihodkov nad<br />
odhodki odloča ustanovitelj na predlog sveta zavoda. Seja sveta zavoda je sklepčna, če je<br />
navzoča večina njegovih članov, sklepe pa sprejema z večino glasov navzočih članov. Za<br />
sprejem statuta in drugih splošnih aktov javnega zavoda, letnega programa dela in<br />
finančnega načrta je potrebna večina glasov vseh članov sveta zavoda.<br />
Direktor:<br />
• organizira in vodi delo ter poslovanje javnega zavoda,<br />
• vodi strokovno delo javnega zavoda,<br />
• predstavlja in zastopa javni zavod,<br />
• predlaga poslovno politiko in ukrepe za njeno izvajanje,<br />
• odgovarja za zakonitost dela,<br />
• sprejema splošne akte, za katere ni pristojen drugi organ po zakonu ali po sklepu o<br />
ustanovitvi,<br />
• organizira in usklajuje delovni proces,<br />
• skrbi za izvajanje odločitev sveta zavoda,<br />
• predlaga program dela,<br />
• daje poročilo o delu in poslovanju,<br />
• skrbi za materialno in finančno poslovanje,<br />
• odloča o disciplinski odgovornosti delavcev,<br />
• določi sistemizacijo delovnih mest,<br />
• opravlja druga dela v skladu s predpisi, s sklepom o ustanovitvi in statutom.<br />
Strokovni svet sestavlja osem članov, ki jih imenuje svet zavoda. Štiri člane imenuje na<br />
predlog direktorja izmed delavcev javnega zavoda, ki opravljajo nosilne poklice in zunanjih<br />
strokovnjakov s področja dela javnega zavoda, ostale člane pa na predlog ustanovitelja.<br />
Strokovni svet obravnava vprašanja s področja strokovnega dela javnega zavoda in daje<br />
direktorju ter svetu zavoda mnenja, predloge in pobude za reševanje teh vprašanj.<br />
1.2.5.2 Notranja organizacija CTK<br />
Po 17. členu Statuta CTK je notranja organizacija zavoda določena z Aktom o sistemizaciji<br />
delovnih mest v CTK t.j. s Pravilnikom o organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v CTK.<br />
V CTK-ju so bile na dan 17.11.2009 organizirane naslednje enote:<br />
Oddelki:<br />
1. Nemška čitalnica 3<br />
2. Oddelek za izposojo<br />
3. Oddelek za medknjižnično izposojo in posredovanje dokumentov<br />
4. Oddelek za pridobivanje in obdelavo gradiva<br />
5. Oddelek za razvoj in svetovanje<br />
6. Specializirani informacijski centri za tehniko in naravoslovje<br />
3 Nemška čitalnica v <strong>Ljubljani</strong>, ki je bila dne 6. 7. 2009 na osnovi odločitve Goethejevega instituta preimenovana v Nemško<br />
knjižnico. Ker je Nemška čitalnica navedena tudi v sedaj veljavnem Statutu CTK, v Programu dela navajamo ime Nemška<br />
čitalnica.<br />
6
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Službe:<br />
1. Finančno-računovodska služba<br />
2. Služba za informacijsko tehnologijo<br />
3. Tajništvo knjižnice.<br />
Delovna področja oddelkov so:<br />
Nemška čitalnica:<br />
• organizira in omogoča izposojo gradiva v čitalnico in na dom,<br />
• nudi informacije in svetovanje s svojega področja,<br />
• sodeluje v nacionalnem bibliografskem sistemu,<br />
• strokovno obdeluje gradivo za svoje področje.<br />
Oddelek za izposojo:<br />
• organizira in izvaja izposojo gradiva iz fondov CTK-ja,<br />
• skrbi za dostopnost gradiv,<br />
• svetuje pri iskanju informacij in gradiv,<br />
• organizira in usmerja izločanje gradiv in pravilno skladiščenje gradiv.<br />
Oddelek za medknjižnično izposojo in posredovanje dokumentov:<br />
• organizira in usklajuje vse vrste posredovanj dokumentov iz domačih in svetovnih<br />
virov,<br />
• izvaja medknjižnično izposojo publikacij doma in s tujino,<br />
• daje možnost reproduciranja avtorskih del za osebne potrebe uporabnikov v skladu z<br />
avtorskopravno zakonodajo.<br />
Oddelek za pridobivanje in obdelavo gradiva:<br />
• nabavlja - izvaja javna naročila za pridobivanje tiskanega in elektronskega<br />
knjižničnega gradiva,<br />
• koordinira nabavo periodike v tehniškem krogu visokošolskih knjižnic,<br />
• organizira zbiranje, bibliografsko obdeluje in vnaša podatke o periodiki, monografijah<br />
in bazah podatkov v COBIB,<br />
• nudi strokovno pomoč delavcem v visokošolskih in specialnih knjižnicah.<br />
Oddelek za razvoj in svetovanje:<br />
• opravlja razvojne naloge za potrebe CTK-ja,<br />
• spremlja in ocenjuje kakovost in uporabnost elektronskih informacijskih virov,<br />
• izvaja postopke nabave elektronskih informacijskih virov,<br />
• koordinira in vodi konzorcijsko nabavo in upravljanje elektronskih informacijskih virov,<br />
• opravlja naloge s področja raziskovanja, svetovanja in izobraževanja uporabnikov in<br />
knjižničarjev,<br />
• spremlja in proučuje problematiko na področju visokošolskega knjižničarstva s<br />
področja tehnike in naravoslovja.<br />
Specializirani informacijski centri za tehniko in naravoslovje:<br />
• skrbijo za razvoj tiskanih in elektronskih zbirk gradiva na področju kemije,<br />
matematike, fizike, astronomije, ekologije, proizvodnje, materialov, informatike,<br />
elektrotehnike, strojništva, arhitekture, umetnosti, gradbeništva in urbanizma ter<br />
drugih naravoslovnih ved,<br />
• izvajajo informacijske poizvedbe iz domačih in svetovnih informacijskih virov,<br />
• gradijo specializirane baze podatkov,<br />
• skrbijo za vključevanje v mrežo specializiranih informacijskih sistemov v slovenskem<br />
in mednarodnem prostoru,<br />
• vsebinsko obdelujejo gradivo,<br />
• analitično obdelujejo in pripravljajo bibliografije raziskovalcev,<br />
7
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• urejajo domačo stran in intranet za zadolžena področja,<br />
• skrbijo za razvoj tiskanih in elektronskih zbirk gradiva o domačih in mednarodnih<br />
standardih,<br />
• izvajajo izposojo standardov v čitalnico.<br />
Delovna področja služb so:<br />
Finančno-računovodska služba:<br />
• opravlja finančno-računovodska dela za CTK,<br />
• pripravlja načrte s svojega področja,<br />
• pripravlja finančna in druga poročila,<br />
• zagotavlja racionalno porabo finančnih sredstev,<br />
• izvaja obračun izplačila plač in drugih osebnih prejemkov.<br />
Služba za informacijsko tehnologijo:<br />
• skrbi za informacijsko in komunikacijsko opremo v knjižnici in za elektronske<br />
povezave znotraj knjižnice in izven (UL),<br />
• zagotavlja informacijsko podporo za delo posameznih oddelkov,<br />
• vzdržuje informacijski sistem CTK,<br />
• podpira informacijsko vozlišče za sistem znanstveno tehniških informacij.<br />
Tajništvo knjižnice:<br />
• opravlja zadeve s kadrovskega, pravnega in organizacijskega področja,<br />
• pripravlja osnutke aktov knjižnice in<br />
• tajniška dela za vodstvo knjižnice ter Oddelek za razvoj in svetovanje.<br />
1.2.5.3 Pravice, obveznosti in odgovornosti javnega zavoda v pravnem prometu ter<br />
zastopanje<br />
V skladu z 18. členom Sklepa o ustanovitvi javnega zavoda <strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica UL<br />
nastopa CTK v pravnem prometu samostojno, v svojem imenu in za svoj račun, z vsemi<br />
pravicami in obveznostmi ter sklepa pravne posle za dejavnosti, določene v tem sklepu, brez<br />
omejitev. Knjižnica odgovarja za obveznosti iz prejšnjega odstavka s premoženjem, s<br />
katerim upravlja in razpolaga. Ustanovitelj odgovarja za obveznosti javnega zavoda do<br />
vrednosti premoženja, pridobljenega iz javnih sredstev, s katerim javni zavod upravlja in<br />
razpolaga.<br />
Po 16. členu Statuta CTK knjižnico zastopa in predstavlja direktor. Direktor lahko s pisnim<br />
generalnim ali posebnim pooblastilom pooblasti drugo osebo za zastopanje v določenih<br />
zadevah. Za pooblaščenca se šteje tudi delavec, ki ima pri opravljanju dela na delovnem<br />
mestu s posebnimi pooblastili in odgovornostmi določene naloge, na podlagi katerih sklepa<br />
določene posle.<br />
1.2.5.4 Delovni čas knjižnice<br />
Knjižnica je odprta ob delavnikih od 7:30 do 21:30, v soboto od 8.00 do 13:00, med<br />
počitnicami v juliju in avgustu pa ob delavnikih od 7:30 do 15:00, v soboto pa od 7:30 do<br />
13:00. Izposoja gradiva iz prostega pristopa se zaključi pol ure pred zaprtjem knjižnice, iz<br />
skladišča pa ob 20:00. Ostali oddelki so za uporabnike odprti ob delavnikih od 8:00 do<br />
15:00. Odprtost knjižnice je s 14 urami ob delavnikih in s 75 urami na teden med najdaljšimi<br />
v Sloveniji. Čas odprtja smo s poskusnimi, še daljšimi, odpiralnimi časi optimizirali glede na<br />
potrebe uporabnikov in možnosti, ki jih imamo v okviru poslovanja na lokaciji TR3.<br />
8
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Preglednica 4: Organizacijska shema Centralne tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong><br />
na dan 3.11.2010 (po veljavnem Pravilniku o organizaciji in sistemizaciji delovnih mest<br />
v CTK, sprejetem 23.12.2004 ter Aktu o sistemizaciji delovnih mest, določenem<br />
1.8.2008)<br />
Direktor:<br />
Miro Pušnik<br />
Tajnik:<br />
Robert Razboršek<br />
Oddelek za<br />
razvoj in<br />
svetovanje<br />
(1 delavec)<br />
Tilen Mandelj<br />
Služba za<br />
informacijsko<br />
tehnologijo<br />
(4 delavci)<br />
Uroš Kunaver<br />
Matjaž Rupnik<br />
Tomaž Fidler<br />
Leon Brišnik<br />
Tajništvo knjižnice<br />
(2 delavca)<br />
Irena Jakša<br />
Damjana Rančov<br />
Finančno<br />
računovodstvo<br />
(3 delavci)<br />
Marija Slana<br />
Snježana Renko<br />
Darko Ror<br />
Odd. za izposojo<br />
(9 delavcev CTK in<br />
1 delavec FKKT)<br />
Erika Maver<br />
Marko Tonkli<br />
Mitja Smrekar<br />
Gašper Lešnik<br />
Jože Brišnik<br />
Vida Bovha<br />
Dunja Kovač<br />
Ljubo Jovanovič<br />
Drago Krempel<br />
Odd. za medknjižnično<br />
izposojo<br />
(4 delavci)<br />
Smiljana Pejanović<br />
Boža Strmljan<br />
Manja Kristanc<br />
Marija Grgič<br />
Specializirani<br />
informacijski centri za<br />
tehniko in naravoslovje<br />
(9 delavcev povpr.)<br />
Iztok Skulj<br />
Mira Lebez<br />
Tjaša Urbič<br />
Marko Šercelj<br />
Mira Vovk-Avšič<br />
Doris Dekleva-<br />
Smrekar<br />
Maksimiljan Planinc<br />
Branka Leben<br />
Nina Kodrič<br />
Odd. za pridobivanje in<br />
obdelavo gradiva<br />
(11 delavcev)<br />
Matjaž Eržen<br />
Tatjana Intihar<br />
Simona Kovačič<br />
(nadomešča<br />
Simono Senico)<br />
Breda Simončič<br />
Milena Grobovšek<br />
Alenka Lenič<br />
Janja Španinger<br />
Vasja Terčič<br />
Darja Vajs<br />
Alenka Robič<br />
Zdenka Usnik<br />
Nemška čitalnica<br />
(1 delavec)<br />
Brane Čop<br />
1.2.6 Analiza poslovnega okolja<br />
1.2.6.1 Mednarodno okolje<br />
Dinamika sprememb na področju knjižničarstva v zadnjih letih je izjemna. Na delovanje<br />
knjižnic je v zadnjih dveh letih močno vplivala gospodarska kriza. V zadnjem desetletju pred<br />
gospodarsko krizo so visokošolske knjižnice doživele številne spremembe v svojem<br />
poslovanju, s tem pa so se povečevali proračuni knjižnic. Spremembe pri poslovanju<br />
visokošolskih knjižnic so bile predvsem v prehodu na elektronsko poslovanje v spletnem<br />
okolju. V zadnjem letu so visokošolske (in tudi ostale) knjižnice po dolgih letih v stanju, ko<br />
morajo po dolgih letih usklajevati zmanjševanje svojih proračunov s potrebami uporabnikov.<br />
Te so se v zadnjih letih v skladu z možnostmi močno spremenile. Prihajamo torej v situacijo,<br />
ko bodo knjižnice morale iznajti novo poslovno formulo, kako ob zmanjšanjem financiranju<br />
zadostiti velike apetite uporabnikov (Jubb, Michael, Challenges for Libraries in Difficult<br />
Economic Times: Evidence from the UK, dostopno na<br />
http://liber.library.uu.nl/publish/articles/000497/article.pdf).<br />
Raziskava The Economic Downturn And Libraries (dostopno na<br />
http://www.ucl.ac.uk/infostudies/research/ciber/charleston-survey.pdf) proučuje pričakovanja<br />
javnih knjižnic glede sprememb proračunov ter možne odgovore za zagotavljanje čim<br />
9
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
večjega obsega virov in storitev za uporabnike v skladu z omejenimi finančnimi možnostmi.<br />
Znanstvene knjižnice največje zmanjšanje proračunov pričakujejo pri nabavi informacijskih<br />
virov, ki v tovrstnih knjižnicah predstavljajo največji izdatek v strukturi celotnih izdatkov.<br />
Možna so tudi manjša zmanjšanja izdatkov v vseh ostalih postavkah proračunov (osebje,<br />
storitve, infrastruktura).<br />
Pri nabavi in zagotavljanju dostopa do informacijskih virov v znanstvenih knjižnicah<br />
predstavlja največji delež v strukturi izdatkov za nabavo izdatek za znanstvene revije. Možna<br />
rešitev na tem področju je v intenzivnem povezovanju v nabavne konzorcije, v prehodu na<br />
"e-only" poslovne modele licenciranja ter v intenzivnem vključevanju storitev posredovanja in<br />
dobave virov v poslovanje konzorcijev. S tovrstnimi aktivnostmi smo v CTK pred nekaj leti že<br />
začeli, zato smo na problem sorazmerno dobro pripravljeni.<br />
Pri izdatkih za osebje želijo znanstvene knjižnice vsaj ohraniti obstoječi proračun. Kot<br />
možne metode za dosego tega cilja omenjajo trenutno zamrznitev zaposlovanja, nezasedbo<br />
delovnih mest ob upokojitvah ter druge metode mehkega zmanjševanja števila zaposlenih.<br />
Ob tem se seveda poraja vprašanje, do kod lahko tako zmanjševanje gre, ne da bi pri tem<br />
morali zmanjševati obseg in kakovost storitev.<br />
V CTK s tovrstnimi sorazmernimi zmanjševanji proračuna srečujemo že nekaj let. CTK je v<br />
zadnjih dvajsetih letih močno zmanjšal število zaposlenih in sicer z 58 na 46 (za 21%) ob<br />
tem, da smo močno razširili svoje programe. Struktura celotnih izdatkov CTK kaže na to, da<br />
se iz leta v leto večajo izdatki za literaturo ob obstoječih izdatkih za osebje in ostalih<br />
izdatkih. V letu 2010 mora CTK s popolnoma enakimi resursi obvladovati za 2,3 krat več<br />
proračuna za literaturo, kot pred dvema letoma.<br />
Preglednica 5: Groba celotna struktura izdatkov V CTK v 2008-2010<br />
Leto Izdatki za literature (EUR) Izdatki za osebje (EUR) Ostali izdatki (EUR) Skupno (EUR)<br />
2008 778.636 (34%) 1.128.069 (48%) 427.137(18%) 2.33.3842<br />
2009 1.528.398 (49%) 1.189.277 (38%) 410.653 (13%) 3.128.327<br />
2010 1.792.766 (52%) 1.210.460 (37%) 447.779 (13%) 3.451.005<br />
Za povečevanje vlaganj v knjižnično gradivo so značilna povečevanja vlaganj predvsem v<br />
zagotavljanje storitev elektronske knjižnice. Proračun za elektronsko gradivo v marsikateri<br />
knjižnici predstavlja več kot 60% celotnega proračuna za gradivo. Povečevanje vlaganj v<br />
elektronsko gradivo pri upravljanju in zagotavljanju dostopnosti gradiva dolgoročno<br />
pomenijo manjše izdatke za osebje (podatki preverljivi na spletnem mestu BIX – Der<br />
Bibiotheksindex, http://www.bix-bibliotheksindex.de). Vendar pa so za upravljanje<br />
elektronskih informacijskih virov potrebna številna dodatna znanja. V CTK je delež izdatkov<br />
za elektronsko gradivo v celotnih izdatkih za gradivo zaradi konzorcijskih nabav okoli 75%.<br />
Konzorcijsko povezovanje je postalo temeljna organizacijska metoda za doseganje boljših<br />
izhodišč pri nabavi mednarodne znanstvene literature. Poznamo tri tipe povezovanj v<br />
konzorcije. V Sloveniji se je uspešno uveljavil sistem nacionalnih decentraliziranih<br />
konzorcijev, pri katerem imajo knjižnice iz okolja znanstvenega informiranja sorazmerno<br />
velik vpliv na izbor gradiva za financiranje. To je v okolju omejenih finančnih možnosti<br />
velikega pomena (Mandelj,T., Pušnik M., Južnič P., Konzorcijsko delovanje in sredstva za<br />
mednarodno znanstveno literaturo in bate podatkov v Sloveniji za leto 2010, Knjižnica,<br />
54(2010)3, str. 36-52).<br />
Proračun ter način financiranja visokošolskih knjižnic torej moraj zaradi navedenih razlogov<br />
biti tako fleksibilen, da lahko zagotavlja pogoje, da bodo uporabniki dobili ustrezne odgovore<br />
na svoja povpraševanja tudi ob morebitnem zmanjševanju proračunov knjižnic v celoti<br />
(2010 top ten trends in academic libraries, dostopno na<br />
http://crln.acrl.org/content/71/6/286.full.pdf+html, 2010). Največji izziv za knjižnice je t.i.<br />
10
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
zaščiteni proračun ("protected budget") za posamezne segmente delovanja, še posebej za<br />
literaturo in informacijske vire. To pomeni, da je finančna postavka za literaturo in<br />
informacijske vire ločena od ostalih postavk in se ob morebitni restriktivni obravnavi<br />
proračuna knjižnice obravnava posebej.<br />
Zelo pomembna razlika, nastala kot rezultat tehnoloških in socialno ekonomskih sprememb,<br />
je v hitrem povečevanju razlik med posameznimi tipi knjižnic, ki odražajo tudi razlike med<br />
potrebami različnih uporabniških skupin (Webb, Terry. Re-membering libraries: essays on<br />
the profession, 2009, delni dostop na Google Books). Tako se na področju visokošolskih<br />
knjižnic standardna delovna opravila zaposlenih bistveno razlikujejo od opravil v splošnih in<br />
ostalih knjižnicah (Applegate, Rachel. What should "librarians" know? Current data on<br />
support staff roles and competencies, 2009. Dostopno na http://hdl.handle.net/1805/1921).<br />
Posledica teh sprememb so spremenjeni uporabniški stili sodobnih uporabnikov v<br />
znanstvenem informiranju. Za knjižnice iz okolja znanstvenega informiranja je izjemnega<br />
pomena, da svojim uporabnikom zagotovijo ustrezna okolja za uporabo virov in storitev<br />
knjižnic t.j. namestitev sodobnih knjižničnih informacijskih portalov, namestitev openURL<br />
povezovalnikov v spletne iskalnike ipd. (Perceptions of Libraries and Information<br />
Resources, 2005. Dostopno na http://www.oclc.org/reports/2005perceptions.htm).<br />
Iz tega sledijo bistveno spremenjene naloge sodobnih visokošolskih knjižnic, ki bodo v<br />
bodoče usmerjene v licenciranje gradiva, v zagotavljanje okolij za dostop do licenciranih<br />
gradiv, v servise za posredovanje dokumentov ter v obveščanje in usposabljanje<br />
uporabnikov. Za tovrstna dela je potreben bistveno širši spekter znanj, kot jih omogočajo<br />
klasični programi usposabljanja za bibliotekarje. Zato bo treba veliko truda vložiti v<br />
strokovno izpopolnjevanje zaposlenih ter spremljanje omenjenih dinamičnih sprememb.<br />
V zadnjem času je razmahu elektronskih revij sledil razmah elektronskih knjig. Temu smo<br />
sledili tudi v CTK. Po nabavi velikega paketa e-knjig servisa Springer v letu 2008 smo<br />
nadaljevali s paketno nabavo e-knjig servisov Springer ter ScienceDirect ter z nabavo e-<br />
knjig v okviru servisov NetLibrary in Safari Books. Uporaba e-knjig je manjša od e-revij,<br />
pričakujemo pa, da se bo razlika v uporabi postopoma manjšala (Perceptions of Libraries<br />
and Information Resources, 2005. Dostopno na<br />
http://www.oclc.org/reports/2005perceptions.htm). Problem je, da pri gre e-knjigah<br />
večinoma za znanstvene monografije. Elektronske knjige se bodo predvsem med<br />
dodiplomskimi študenti (ki pa predstavljajo največjo uporabniško skupino visokošolskih<br />
knjižnic) začele bolj uporabljati, ko bodo založbe omogočile dostop do učbenikov in<br />
priročnikov, kar zaenkrat še ni primer.<br />
1.2.6.2 Slovensko okolje<br />
V Strategiji razvoja Slovenije Vlade RS iz leta 2005 so med ključnimi nacionalnimi<br />
razvojnimi cilji v obdobju 2006-2013 zapisani posredno prek razširjanja uporabe<br />
informacijsko komunikacijske tehnologije ter učinkovitega posodabljanja in vlaganja v<br />
učenje, izobraževanje, usposabljanje, raziskave in razvoj zapisani tudi cilji za knjižnice<br />
(http://www.umar.gov.si/fileadmin/user_upload/projekti/02_StrategijarazvojaSlovenije.pdf).<br />
V okviru Državnega razvojnega programa RS 2007-2013 iz leta 2008 je v okviru druge<br />
razvojne investicijske prioritete zapisana krepitev institucij znanja skladno s potrebami<br />
gospodarstva, ki bo vključevala naložbe v javno visokošolsko in raziskovalno infrastrukturo<br />
nacionalnega pomena, t. j. v infrastrukturo organizacij, kot so visokošolske institucije, javni<br />
raziskovalni zavodi, institucije za promocijo in popularizacijo znanosti in drugi javni zavodi,<br />
ki delujejo na področjih, povezanih s potrebami gospodarstva in drugimi prednostnimi<br />
področji razvoja (http://www.sentjur.si/f/docs/Drzavni-programski-dokumenti/DRP2007-<br />
2013.pdf).<br />
11
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
V Strategiji razvoja informacijske družbe v RS je v poglavju o e-vsebinah zapisan cilj<br />
zagotavljanja kar najširšega dostopa državljanom do ustreznega obsega kakovostnih e-<br />
vsebin v tujih jezikih, ki so temeljno gradivo za znanstveno, strokovno in drugo kulturno<br />
dejavnost<br />
(http://www.mvzt.si/fileadmin/mvzt.gov.si/pageuploads/pdf/informacijska_druzba/si2010.pdf)<br />
.<br />
Resolucija o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023 opredeli pomen<br />
gradnje nove zgradbe UKL/NUK JP kot razvojno investicijo življenjskega pomena za razvoj<br />
družbe znanja, v katero se želi razviti Slovenija. V istem dokumentu je kot nacionalni<br />
razvojni projekt omenjena tudi Politehnika Ljubljana kot nosilec povezave med<br />
visokošolskimi zavodi, javnimi raziskovalnimi zavodi, inkubatorji novih podjetij, tehnološkimi<br />
centri, centri odličnosti in gospodarstvom s področja naravoslovnih, biotehniških in tehniških<br />
znanosti (http://www.slovenijajutri.gov.si/uploads/tx_publikacije/061127_resolucija.pdf).<br />
V Strategiji razvoja širokopasovnih omrežij je izpostavljena optimalno infrastrukturna<br />
opremljenost izobraževalnih ustanov kot pogoj za vzpostavitev družbe znanja<br />
(http://www.mg.gov.si/fileadmin/mg.gov.si/pageuploads/DEK/ostalo/predhodne_javne_obrav<br />
nave/M.Jarc_-_Strategija_razvoja_sirokopasovnih_omrezij_v_RS-250308.pdf).<br />
Okvire za izvajanje programov pa v obdobju negotovih časov na področju javnega<br />
financiranja podajajo tudi ukrepi Vlade RS proti finančni in gospodarski krizi<br />
(http://www.svr.gov.si/si/delovna_podrocja/aktivno_proti_financni_in_gospodarski_krizi/ukre<br />
pi_vlade_republike_slovenije_proti_financni_in_gospodarski_krizi/).<br />
1.2.6.3 Raziskovalno okolje<br />
V Zakonu o raziskovalni in razvojni dejavnosti nista podrobneje opredeljena ne<br />
knjižničarstvo ne infrastrukturna dejavnost.<br />
V Resoluciji o nacionalnem raziskovalnem in razvojnem programu za obdobje 2006–<br />
2010 (Uradni list RS 3/06) je zapisano, da je treba povečati sredstva za informacijsko in<br />
komunikacijsko infrastrukturo, ki podpira raziskovalno in izobraževalno dejavnost.<br />
Financirati je treba nakup informacijske in komunikacijske opreme raziskovalnih organizacij,<br />
sofinancirati delovanje osrednjih specializiranih informacijskih centrov (nadomeščanje in<br />
obnova računalniške in komunikacijske opreme v sistemu specialnih knjižnic in<br />
informacijskih centrov) ter zagotavljati reden nakup tuje periodike in baz podatkov, posebej<br />
na področjih, kjer knjižnično gradivo v Sloveniji ne odraža trenutnega stanja v svetu.<br />
V osnutku dokumenta Raziskovalna in inovacijska strategija Slovenije 2011 – 2020, ki je<br />
ob pisanju Programa dela še v javni razpravi, je v poglavju 6 Informacijska infrastruktura<br />
v podporo inovacijskemu sistemu med cilji omenjen tudi dostop do znanstvenih baz<br />
podatkov. Prav tako pisci Strategije med cilji omenjajo pomen prostega dostopa do vmesnih<br />
znanstvenih poročil ter arhivov podatkov raziskav (dostopno na<br />
http://www.mvzt.gov.si/fileadmin/mvzt.gov.si/pageuploads/pdf/odnosi_z_javnostmi/RISSosnutek.pdf).<br />
Knjižnično-informacijska in komunikacijska dejavnost zagotavlja informacijskokomunikacijsko<br />
infrastrukturo, ki predstavlja podporo raziskovalno-razvojni dejavnosti ter<br />
razvojnim storitvam in strokovnemu izobraževanju. Zato MVZT v okviru posebnega<br />
programa izvaja program sofinanciranja nakupov tuje znanstvene literature in baz podatkov<br />
z namenom zagotavljanja nujnega dotoka in dostopnosti tujih znanstvenih in strokovnih<br />
informacij za potrebe raziskovalne dejavnosti v Republiki Sloveniji. Pogoje in postopke ter<br />
načine izbiranja, spremljanja nakupov in zagotavljanje dostopnosti sofinancirane<br />
znanstvene literature in baz podatkov določa Pravilnik o sofinanciranju nakupa tuje<br />
znanstvene literature ((Uradni list RS, 12/05, spremembe: 53/06, 22/07, 18/08, 23/09).<br />
12
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Pravilnik o sofinanciranju Osrednjih specializiranih informacijskih centrov (Uradni list<br />
RS 12/05, spremembe: 97/05, 5/07, 23/09) določa delo OSIC-ev. Za delovanje OSIC-a za<br />
tehniko CTK pridobiva sredstva za več kot enega delavca, na nalogah pa dela občasno<br />
celotna ekipa.<br />
1.2.6.4 Visokošolsko okolje<br />
Zakon o visokem šolstvu (Uradni list RS, št. 67/93, spremembe: 39/1995 Odl.Ustavnega<br />
sodišča U-I-22/94, 18/1998 Odl.Ustavnega sodišča U-I-34/98, 35/1998 Odl.Ustavnega<br />
sodišča U-I-243/95, 99/1999, 64/2001, 100/2003, 134/2003-UPB1, 63/2004, 100/2004-<br />
UPB2, 94/2006, 119/2006-UPB3, 59/2007 (63/2007 popr.), 15/2008, Odl.Ustavnega sodišča<br />
U-I-370/06-20, 64/2008, 86/2009, 62/2010) ureja tudi statusna vprašanja knjižnic in<br />
inštitutov ter drugih zavodov, katerih dejavnost je potrebna za uresničevanje visokošolske<br />
dejavnosti, če so ustanovljeni v okviru univerz (drugi zavodi – članice univerz). Ker je z<br />
aktom o ustanovitvi prevzela ustanoviteljstvo CTK Republika Slovenija, Zakon o visokem<br />
šolstvu za statusna vprašanja CTK ne velja. Sta pa Zakon o spremembah in dopolnitvah<br />
Zakona o visokem šolstvu (Uradni list RS 63/2004) in Uredba o javnem financiranju<br />
visokošolskih in drugih zavodov, članic univerz, od leta 2004 do leta 2010 (Uradni list<br />
RS 134/03, spremembe: 72/04, 4/06, 132/06, 99/08, 30/2009, 110/2009, 60/2010, 88/2010)<br />
določila, da se iz sredstev državnega proračuna zagotavljajo tudi sredstva za delovanje<br />
Centralne tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong>.<br />
V Resoluciji o nacionalnem programu visokega šolstva Republike Slovenije 2007-<br />
2010 (Uradni list RS 94/2007) je med drugim zapisano, da morajo biti prednostne naloge<br />
države in visokošolskih zavodov usmerjene predvsem v zagotavljanje ustreznih prostorov<br />
ter vlaganje v razvoj in posodabljanje opreme (laboratoriji, knjižnice, informatika) ter<br />
vzdrževanje prostorov. Predvideva se tudi, da bomo v prihodnjem petletnem obdobju imeli v<br />
Sloveniji kljub neizogibnemu zmanjševanju prebivalstva med 19. in 26. letom in ob rahlem<br />
manjšanju števila tistih, ki se vpisujejo na visoke šole v Sloveniji, še naprej več kot 60%<br />
zajetje teh generacij. Predvideno je tudi spodbujanje izobraževanja za deficitarne in<br />
perspektivne poklice: "Pomembno uveljavljanje naravoslovno-tehniških poklicev je tudi<br />
načrtno usmerjanje naravoslovno in tehniško usmerjenih mladih raziskovalcev v<br />
raziskovalna in pedagoška mesta na visokošolskih zavodih in v gospodarstvu. To povečanje<br />
mora biti izrazito povsod, predvsem pa na omenjenih deficitarnih in relevantnih področjih."<br />
V fazi sprejemanja je nov Nacionalni program visokega šolstva 2011-2020, ki vloge<br />
visokošolskih in univerzitetnih knjižnic ne omenja eksplicitno (dostopno na<br />
http://www.mvzt.gov.si/fileadmin/mvzt.gov.si/pageuploads/pdf/odnosi_z_javnostmi/8.9.10_N<br />
PVS.pdf). Strokovni svet CTK je sprejel nekatere pripombe in dopolnila k programu in jih v<br />
okviru javne razprave na to temo poslal na MVZT, kjer program pišejo (dostopno na<br />
http://www.mvzt.gov.si/fileadmin/mvzt.gov.si/pageuploads/pdf/NPVS_2011-2020/CTK.pdf).<br />
1.2.6.5 Okolje <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong><br />
V Strategiji <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> za obdobje 2006-2009 je omenjena povečana skrb za<br />
knjižnice zaradi konkurenčnosti do drugih univerz. Zaradi razdrobljenosti knjižničnega<br />
sistema UL je med univerzitetnimi cilji tudi zagotavljanje kakovostnega delovanja<br />
knjižničnega informacijskega sistema in boljši dostop do informacijskih virov. Načrtovano je<br />
tudi preoblikovanje knjižničnega sistema. Ravno v tem lahko CTK bistveno pomaga svoji<br />
nekdanji ustanoviteljici. CTK že deset let zagotavlja UL bogat nabor elektronskih revij, v<br />
zadnjem času tudi elektronskih knjig in pomaga pri vzdrževanju programske opreme za<br />
dostop do vsebin (http://www.unilj.si/files/ULJ/userfiles/ulj/o_univerzi_v_lj/strategija_ul/5.4%20StrategijaUL2006_2009.pdf).<br />
UL je v svoj Statut v 15. členu zapisala tudi, da bo zagotavljala materialna sredstva za<br />
izvajanje skupnega cilja vzpostavitve in vzdrževanja enotnega knjižničnega sistema UL.<br />
Zopet so se pojavila tudi razmišljanja o tesnejših formalnih povezavah med CTK in UL ter<br />
13
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
po vzpostavitvi univerzitetne knjižnice kot organizacijske enote UL (http://www.unilj.si/o_univerzi_v_ljubljani/predpisi_statut_ul_in_pravilniki/statut_univerze_v_ljubljani.aspx).<br />
Strokovne analize govorijo o tem, da bi tako velika univerza potrebovala osrednjo<br />
univerzitetno knjižnico ter ustrezen dvoslojni sistem organizacije dela knjižnic. O tem priča<br />
tudi uspešen projekt Digitalne knjižnice UL, ki je izhajal iz podobnih izhodišč. Z pristojnimi<br />
na UL smo v letu 2010 naredili korake v smer spremembe organizacije knjižničarstva, v<br />
katerem bi CTK dobila še pomembnejšo vlogo v nekaterih segmentih, ne da bi ob tem<br />
spreminjala obstoječe formalne načine organizacije ter financiranja. S tem bi ohranili širši<br />
družbeni značaj CTK kot osrednje slovenske knjižnice za področje tehnike ter kot osrednje<br />
slovenske institucije za zagotavljanje konzorcijskih nabav mednarodne znanstvene literature<br />
in baz podatkov.<br />
1.2.6.6 Značilnosti slovenskega knjižničarstva<br />
Družbeni odnos do slovenskega knjižničarstva je v primerjavi z drugimi državami dober,<br />
knjižničarstvo je še od prej, ko je bilo dejavnost posebnega družbenega pomena, precej<br />
razvejano in uveljavljeno. Število knjižničarjev in sredstva za knjižnice so primerljiva z<br />
evropskim povprečjem (dostopno na International library statistics: trends and commentary<br />
based on the Libecon data, http://www.libecon.org/pdf/InternationalLibraryStatistic.pdf).<br />
Organiziranost splošnih knjižnic je dobra, visokošolskih pa nekoliko slabša. Razlog slabše<br />
organizacije visokošolskih knjižnic je v organski rasti fakultet in njihovih knjižnic, večinoma<br />
brez dolgoročnih načrtov in povezav.<br />
Probleme v razvoju visokošolskega knjižničarstva povzroča tudi nedorečena zakonska<br />
vloga NUK-a kot univerzitetne knjižnice ter posledično slabo opravljanje te funkcije, brez<br />
prave pristojnosti, povezav in ustreznih finančnih sredstev.<br />
Zaradi vseh navedenih razlogov kot tudi tehnoloških okoliščin so na področju visokošolskih<br />
knjižnic potrebne ustrezne spremembe. V okolju tiskanega gradiva so še lahko zadovoljivo<br />
opravljale svojo funkcijo, v digitalnem okolju pa jo čedalje težje. Prav tako so tudi poslovni<br />
modeli v digitalnem okolju taki, da terjajo čimprejšnje spremembe na področju<br />
visokošolskega knjižničarstva. Velik problem, na katerega že od samega začetka<br />
opozarjamo je politika plač v visokošolskem knjižničarstvu. Namesto, da bi Zakon o plačah<br />
v javnem sektorju podprl temeljno izhodišče, da morajo biti primerljiva dela tudi ustrezno<br />
primerljivo nagrajena, je med različnimi tipi knjižnic povzročil nesprejemljive razlike v plačah<br />
za enako delo. Prav tako so sodobne metode znanstvenega informiranja zasnovane na<br />
upravljanju sistemov, ki jih klasično knjižničarstvo ne pozna. To so delovna opravila, za<br />
katere potrebujemo le nekaj vrhunsko izobraženih strokovnjakov, ki z avtomatiziranimi ali<br />
drugimi raznovrstnimi metodami in postopki skrbijo za veliko število končnih uporabnikov.<br />
Tovrstna delovna mesta so v Katalogu delovnih mest enostavno prezrta in rezultat je beg<br />
vrhunskih strokovnjakov v bolje plačane službe.<br />
1.2.6.7 Okolje uporabnikov<br />
Število generacije v študijski starosti od 20 do 24 let se bo po podatkih EUROSTAT-a od<br />
2005 zmanjšal za predvidoma 30%. Če vzamemo, da so dodiplomski študenti v tej starosti<br />
daleč najštevilčnejša uporabniška skupina, je za pričakovati, da bomo beležili postopni upad<br />
uporabe virov in storitev knjižnice. Podobno prakso beležimo v tujini. (Forstnerič, France,<br />
Prispevek k razmisleku o razvoju slovenskega visokošolskega prostora, dostopno na<br />
http://www.mvzt.gov.si/fileadmin/mvzt.gov.si/pageuploads/pdf/visoko_solstvo/Forstneric_Fra<br />
nc.pdf).<br />
Ocenjujemo, da je okolje uporabnikov CTK zelo stabilno in v nekaterih segmentih celo v<br />
porastu. Študenti so najpogostejši obiskovalci CTK in v knjižnici radi študirajo. Študentom<br />
ugaja lokacija knjižnice, založenost s knjižničnim gradivom in stimulativno študijsko vzdušje<br />
v njenih čitalnicah. Profesorji in raziskovalci so zelo zadovoljni s ponudbo elektronskih<br />
14
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
informacijskih virov, ki dopolnjujejo ali nadomeščajo tiskano gradivo po fakultetnih<br />
knjižnicah. Zanimiv je pojav, da fizični obisk knjižnice ni v upadu, je pa v upadu število<br />
aktivnih uporabnikov 4 . To pomeni, da študenti uporabljajo knjižnico za študij ter za družabne<br />
aktivnosti. Prav to je v zadnjih letih v visokošolskih knjižnicah dobilo poseben pomen.<br />
Tovrstne knjižnice torej poleg vira informacij ter prostora za študij pomenijo tudi prostor, kjer<br />
si študenti oddahnejo med predavanji, se pogovorijo in izvajajo vse ostale oblike druženja.<br />
V zadnjih letih beležimo tudi številne projekte in ukrepe na področju spodbujanja vpisa na<br />
naravoslovne in tehniške fakultete, ki so jih izvajale različne vladne organizacije. UMAR v<br />
Strategiji razvoja Slovenije med ukrepi za gospodarski razvoj Slovenije navaja tudi<br />
povečanje vpisa na naravoslovne in tehniške smeri študija na slovenskih visokošolskih<br />
organizacijah. S podobnimi cilji in ukrepi se srečujemo tudi v drugih strateških dokumentih,<br />
kot se Resolucija o nacionalnem raziskovalnem in razvojnem programu 2006-2010,<br />
Resolucija o nacionalnem programu visokega šolstva v Republiki Sloveniji v obdobju 2007-<br />
2010 in drugih dokumentih.<br />
V zadnjih letih je močno naraščala uporaba elektronskih revij. Izposoja tiskanih revij iz CTK<br />
se počasi zmanjšuje. Pričakujemo, da se bo tudi pri nas zmanjšala uporaba podatkovnih<br />
zbirk, zlasti zaradi velike uporabe elektronskih revij in drugih elektronskih virov. Narašča<br />
povpraševanje po računalniško opremljenih študijskih prostorih, čeprav je v knjižnici<br />
omogočen brezžični dostop v brezžično izobraževalno omrežje Eduroam. Menimo, da bo<br />
pogostnost uporabe gradiv s strani študentov še naraščala zaradi vedno bolj zahtevnega<br />
študija. Zaradi enotne izkaznice bo v čitalnicah še več študentov iz drugih ne-tehniških<br />
fakultet, celotno število obiskovalcev se bo zmanjševalo, celotno število uporabnikov pa ne.<br />
CTK ima pri konzorcijski nabavi elektronskih informacijskih virov ter pri upravljanju<br />
konzorcijev pomembno vlogo. Pričakujemo, da bomo v prihodnje imeli še več članic naših<br />
konzorcijev. Pričakujemo, da večina novih članov konzorcijev ne bo participirala tiskanih<br />
kopij v finančnih prispevkih za delovanje konzorcijev, temveč bodo usmerjeni v zgolj<br />
elektronske verzije. Prav tako pričakujemo tudi, da bo pri novih članih konzorcijev potrebno<br />
intenzivnejše usposabljanje uporabnikov, obveščanje kot tudi promocija elektronskih<br />
informacijskih virov.<br />
Uporaba elektronskih informacijskih virov je v velikem porastu. Statistični podatki o uporabi<br />
elektronskih informacijskih virov povedo, da se je z močnim povečanjem vloženih sredstev<br />
močno povečala tudi uporaba. Zato je cena vpogleda v celotno besedilo padla pod 4 EUR,<br />
kar je popolnoma primerljivo z najbolj razvitimi državami in konzorciji na tem področju. Za<br />
način upravljanja konzorcijev, kot je to v primeru konzorcijev CTK , je pomembno, da imamo<br />
močno podporo servisa za posredovanje in dobavo virov. Ta servis pokriva tiste<br />
informacijske vire, ki zaradi različnih razlogov niso vključeni v letne naročnine. Po drugi<br />
strani tak servis pokriva tudi možne izpade financiranja mednarodne znanstvene literature v<br />
prihodnjih letih.<br />
Preglednica 6 : Uporaba storitev konzorcijev CTK v obdobju 2006-2009 5<br />
Leto Sredstva (€) Št. vpogledov Cena (€)/vpogled<br />
2006 2.030.706 465.522 4,36<br />
2007 2.259.941 558.406 4,05<br />
2008 2.619.742 625.444 4,19<br />
2009 2.781.941 829.576 3,35<br />
4 Aktivni uporabniki v statističnih poročilih slovenskih knjižnic predstavljajo število uporabnikov, ki vsaj enkrat na<br />
leto opravi eno ali več izbranih transakcij.<br />
5 Vključno z izdatki, namenjenimi za tiskane revije, ki so podlaga za elektronski dostop v konzorciju.<br />
15
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.3 USMERITVE IN CILJI<br />
1.3.1 Zakonske in druge pravne podlage<br />
Delovno področje Centralne tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> (CTK), ki je javni zavod,<br />
opredeljujejo Zakon o zavodih (Uradni list RS 12/91, spremembe: Odl. Ustavnega sodišča<br />
U-I-104/92, 45/94, 8/96, 18/98, Odl. Ustavnega sodišča 34/98, 36/00, 127/06), Zakon o<br />
knjižničarstvu (Uradni list RS 87/01, spremembe 96/02), Zakon o visokem šolstvu<br />
(Uradni list RS, št. 67/93, spremembe: 39/1995 Odl.Ustavnega sodišča U-I-22/94, 18/1998<br />
Odl.Ustavnega sodišča U-I-34/98, 35/1998 Odl.Ustavnega sodišča U-I-243/95, 99/1999,<br />
64/2001, 100/2003, 134/2003-UPB1, 63/2004, 100/2004-UPB2, 94/2006, 119/2006-UPB3,<br />
59/2007 (63/2007 popr.), 15/2008, Odl.Ustavnega sodišča U-I-370/06-20, 64/2008,<br />
86/2009, 62/2010) in Uredba o javnem financiranju visokošolskih in drugih zavodov,<br />
članic univerz, od leta 2004 do leta 2010 (Uradni list RS 134/03, spremembe: 72/04, 4/06,<br />
132/06, 99/08, 30/2009, 110/2009, 60/2010, 88/2010).<br />
Dejavnost CTK je opredeljena v 6. členu Sklepa o ustanovitvi javnega zavoda Centralne<br />
tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> (Uradni list RS 60/03, spremembe: Uradni list RS<br />
44/2007, Uradni list RS 90/2010).<br />
CTK mora upoštevati še Uredbo o osnovnih storitvah knjižnic (Uradni list RS 29/03) in<br />
Pravilnik o pogojih za izvajanje knjižnične dejavnosti kot javne službe (Uradni list RS<br />
73/03, spremembe: 70/2008).<br />
Po 32. členu Zakona o knjižničarstvu mora pristojno ministrstvo določiti osrednje<br />
specializirane informacijske centre. CTK je bil na podlagi javnega razpisa za sofinanciranje<br />
osrednjih specializiranih centrov v letu 2008 izbran in uvrščen v program sofinanciranja za<br />
obdobje od 1.1.2009 do 31.12.2011. Pravilnik o sofinanciranju osrednjih specializiranih<br />
informacijskih centrov (Uradni list RS 12/05, spremembe: 97/05, 5/07, 23/09) določa<br />
naloge osrednjih specializiranih informacijskih centrov (OSIC-ev).<br />
Pogoje in postopke ter načine izbiranja, spremljanja nakupov in zagotavljanje dostopnosti<br />
sofinancirane znanstvene literature in baz podatkov določa Pravilnik o sofinanciranju<br />
nakupa tuje znanstvene literature in baz podatkov (Uradni list RS, 12/05, spremembe:<br />
53/06, 22/07, 18/08, 23/09, 4/2011).<br />
Pogoje in način delovanja CTK-ja na področju varovanja osebnih podatkov določa Zakon o<br />
varstvu osebnih podatkov (Uradni list RS, 86/04, 113/05, 51/07, 67/07, 94/07). Za<br />
delovanje Nemške čitalnice veljajo še sklep Vlade RS št. 680-02/93-20/I-8 z dne 5.11.1993<br />
in Pravilnik o načinu izvajanja financiranja javnih zavodov, javnih skladov in javnih<br />
agencij na področju kulture (Uradni list RS 117/02, spremembe: 97/03, 1/09).<br />
Knjižnica kot posredni proračunski uporabnik upošteva Zakon o javnih financah (Uradni<br />
list RS 79/99, spremembe: 124/00, 79/01, 30/02, 56/02, 127/06, 14/07, 109/08, 49/09,<br />
38/2010-ZUKN, 107/2010) in Zakon o računovodstvu (Uradni list RS 23/99, spremembe:<br />
30/02). Po Pravilniku o določitvi neposrednih in posrednih uporabnikov državnega in<br />
občinskih proračunov (Uradni list RS 46/03) je CTK uvrščen med javne zavode in druge<br />
izvajalce služb s področja vzgoje in izobraževanja ter športa, zato nekatera razmerja, ki jih<br />
je prej urejala po Kolektivni pogodbi za kulturne dejavnosti v RS s spremembami in<br />
dopolnitvami (Uradni list RS 45/1994, spremembe: 45/1994, 39/1996, 40/1997, 39/1999,<br />
82/1999, 102/2000, 52/2001, 64/2001, 60/2008, 61/2008, 32/2009, 32/2009, 83/2010) ureja<br />
po Kolektivni pogodbi za dejavnost vzgoje in izobraževanja v Republiki Sloveniji<br />
(Uradni list RS, št. 52/94, spremembe 49/95, 34/96 (45/96 - popr.), 51/98, 28/99, 39/99,<br />
39/00, 56/01, 64/01 (78/01 - popr.), 56/02, 52/2007, 83/2010).<br />
Notranji akti CTK so: Statut CTK (ki je pričel veljati 8.12.2003), Načrtu razvoja Centralne<br />
tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> za obdobje 2009-2013 (sprejet na 7. seji Sveta<br />
16
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
CTK 19. februarja 2009), Izjava o poslanstvu knjižnice (sprejeta na Svetu knjižnice dne<br />
27.5.2004). Organizacija in sistemizacija delovnih mest je urejena po Pravilniku o<br />
organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v CTK, objavljenem 3.1.2005 (spremembe so<br />
bile objavljene 24.8.2005, 27.10.2005, 27.11.2006 in 23.12.2008). CTK ima še naslednje<br />
splošne akte: Pravilnik o splošnih pogojih poslovanja (sprejet 25. 2. 2010), ki ureja<br />
pogoje uporabe knjižničnega gradiva in opravljanje knjižničnih storitev, Navodila za objavo<br />
javnih naročil brez objave (sprejeta 22.7.2010), ki urejajo oddajo javnih naročil brez objave,<br />
Pravilnik o varovanju zaupnih in osebnih podatkov ter o varovanju dokumentarnega<br />
gradiva (sprejet 22.3.2005), Pravilnik o računovodstvu (sprejet 10. 2. 2003), ki ureja<br />
delovanje računovodstva, Pravilnik o blagajniškem poslovanju (sprejet 19.10.2006),<br />
Pravilnik o napredovanju v plačne razrede v Centralni tehniški knjižnici <strong>Univerze</strong> v<br />
<strong>Ljubljani</strong> (sprejet 23.12.2008), Pravilnik o delovanju notranje revizije (sprejet 18.6.2003),<br />
ki ureja delovanje notranje revizije v CTK, Pravilnik o merilih delitve sredstev za delovno<br />
uspešnost (sprejet 23.8.2005), Pravilnik o oddaji službenega stanovanja v najem<br />
(sprejet 23.8.2005) ter Poslovnik o delu Sveta CTK (sprejet 18.3.2004). Delavci CTK<br />
morajo spoštovati tudi Navodilo o omejitvah in dolžnostih delavcev CTK pri prejemanju<br />
daril (sprejeto 8.5.2005) ter Navodilo o postopkih izvajanja službenih potovanj (sprejeto<br />
15.9.2010).<br />
Ustanoviteljske pravice in obveznosti do CTK izvršuje Vlada Republike Slovenije. CTK je<br />
pridružena članica UL (Pogodba o pridruženem članstvu, podpisana 29.10.2003 z aneksom<br />
z dne 16.5.2007), z UL ima tudi sklenjeno pogodbo o zagotavljanju knjižničnih storitev in<br />
načinu obračunavanja članarine-vpisnine.<br />
1.3.2 Dolgoročni cilji<br />
Dolgoročni cilji CTK temeljijo na ciljih, zapisanih v dokumenu Načrt razvoja Centralne<br />
tehniške knjižnice <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> za obdobje 2009-2013 (http://www/osnovnipodatki/Dokumenti/Plan-2009-2013.pdf).<br />
V tem dokumentu so zapisani cilji, ne pa izhodiščni<br />
in ciljni kazalniki in vrednosti. Zato v Preglednici 6 kot izhodiščne kazalnike ter vrednosti<br />
navajamo kazalnike in načrtovane vrednosti kazalnikov za 2009, kot ciljne vrednosti<br />
kazalnikov v 2013 pa navajamo okvirne pričakovane vrednosti kazalnikov v 2013 v skladu s<br />
pričakovanimi trendi.<br />
<strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> kot visokošolska knjižnica zagotavlja<br />
informacijske in knjižnične storitve s področij tehnike in naravoslovja študentom in<br />
zaposlenim na Univerzi v <strong>Ljubljani</strong> kot podporo visokošolskemu in podiplomskemu študiju<br />
študentov ter pedagoškemu in raziskovalnemu delu visokošolskih strokovnjakov.<br />
V manjšem obsegu nudi nekatere storitve tudi študentom in strokovnjakom z drugih šol in<br />
univerz ter zaposlenim v pridobitnih in nepridobitnih organizacijah.<br />
Storitve knjižnice temeljijo na strokovnosti, kakovosti, prijaznosti do uporabnikov in sodobni<br />
tehnologiji. S povezavami z drugimi knjižnicami, knjižničnimi mrežami in informacijskimi<br />
sistemi zagotavlja svojim uporabnikom dostop do informacij in gradiv z vsega sveta (sprejeta<br />
na Svetu knjižnice 27.5.2004).<br />
Poslanstvo CTK je skladno s poslanstvom <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> (http://www.unilj.si/o_univerzi_v_ljubljani/predstavitev_ul.aspx).<br />
17
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Preglednica 7: Dolgoročni cilji 2009-2013<br />
Dolgoročni/strateški cilj<br />
Omogočanje dostopa do<br />
informacijskih virov in storitev<br />
knjižnice na daljavo<br />
Omogočanje dostopa do<br />
gradiv in informacijskih virov v<br />
prostorih CTK ter<br />
zagotavljanje prostora za<br />
branje in študij.<br />
Nudenje storitev uporabnikom.<br />
Izhodiščna vrednost kazalnika<br />
(kazalnik/ leto/ vrednost)<br />
Število spletnih enot gradiva, ki ga<br />
zagotavlja knjižnica/2009/2.000<br />
Ciljna vrednost<br />
kazalnika (leto,<br />
vrednost)<br />
2013/21.500<br />
Število aktivnih uporabnikov<br />
/2009/6.500 6 2013/5.800<br />
Delež študentov med aktivnimi<br />
uporabniki/2009/0,77<br />
Letni prirast tiskanih enot<br />
gradiva/2009/3.000<br />
Skupno število vpogledov v vse e-<br />
vire/2009/-<br />
Število pregledanih celotnih besedil<br />
e-gradiv /2009/230.000<br />
Število računalnikov za dostop do<br />
informacijskih virov in ostalih<br />
storitev/2009/43<br />
2013/0,77<br />
2013/2.700<br />
2013/1.200.000<br />
2013/700.000<br />
2013/43<br />
Število čitalniških mest/2009/170 2013/195<br />
Število na dom izposojenega<br />
tiskanega gradiva 2009/108.000<br />
Število informacijskih storitev<br />
različnih vrst/2009/5.475<br />
Število posredovanih in dobavljenih<br />
dokumentov/2009/7.500<br />
2013/85.000<br />
2013/6.500<br />
2013/6.500<br />
Podcilji/Ukrepi za dosego<br />
dolgoročnega cilja<br />
Izvajanje postopkov nabave<br />
e-virov.<br />
Upravljanje informacijskih<br />
portalov in fondov e-gradiv.<br />
Zagotavljanje arhivskega<br />
dostopa do e-gradiv.<br />
Zagotavljanje ustreznega<br />
izbora tiskanega fonda<br />
gradiva v skladu s<br />
potrebami uporabnikov ter<br />
vzdrževanje zbirk gradiva.<br />
Posodobitev sistema za<br />
samopostrežno izposojo in<br />
varovanje gradiva.<br />
Izvajanje ukrepov za<br />
zagotavljanje varnosti v<br />
prostorih knjižnice.<br />
Zagotavljanje ustreznega<br />
izbora tiskanega fonda<br />
gradiva v skladu s<br />
potrebami uporabnikov ter<br />
vzdrževanje zbirk gradiva.<br />
Izvajanje sodobnih metod<br />
informacijske dejavnost<br />
(svetovanje, sodelovanje v<br />
programih informacijskega<br />
opismenjevanja na<br />
fakultetah) ter izvajanje<br />
storitev OSICT.<br />
Prilagajanje organizacije<br />
knjižnice spreminjajočim se<br />
potrebam uporabnikov in<br />
okolja<br />
Število usposabljanj različnih<br />
vrst/2009//35<br />
Nadaljnje tesnejše povezovanje<br />
CTK z UL /2009/Priprava idejne<br />
zasnove.<br />
Oblikovanje depozitne funkcije za<br />
tiskano gradivo UL v novih<br />
prostorih/2009/Idejne zasnove<br />
Pridobitev novih prostorov/2009<br />
vključenost CTK v programsko<br />
nalogo UKL/NUK JP-1. faza<br />
2013/50<br />
2013/ tesna<br />
funkcionalna<br />
vpetost CTK v<br />
delovanje<br />
knjižničnega<br />
sistema na UL.<br />
2013/Opredeljena<br />
naloga v skladu s<br />
potrebami UL in<br />
danimi razmerami<br />
glede gradnje novih<br />
prostorov.<br />
2013/iskanje trajne<br />
rešitve prostorske<br />
problematike CTK.<br />
Možno izvajanje<br />
programske<br />
naloge.<br />
Sodelovanje z UL in<br />
drugimi institucijamipri<br />
zagotavljanju različnih vrst<br />
usposabljanj v okviru<br />
informacijskega<br />
opismenjevanja.<br />
Postopno prevzemanje<br />
nekaterih nalog v skladu z<br />
reorganizacijo knjižničnega<br />
sistema na UL.<br />
Aktivno sodelovanje z UL.<br />
Aktivno sodelovanje s<br />
službami, pristojnimi za<br />
reševanje prostorske<br />
problematike CTK.<br />
6 Število uporabnikov z vsaj eno zabeleženo transakcijo v sistemu COBISS (vpis, izposoja, vračilo, podaljšava gradiva) in s<br />
transakcijo v Nemški čitalnici. Dejansko število uporabnikov storitev CTK je zaradi IP načina avtentikacije za dostop do e-virov<br />
veliko večje, saj lahko e-vire CTK uporabljajo vsi zaposleni in študentje <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong>, ne glede na to, ali so vpisani v<br />
evidenco članstva CTK. Neevidentirani uporabniki CTK so tudi naključni obiskovalci in pa študentje, ki niso vpisani v evidenco<br />
članstva CTK, a vsakodnevno uporabljajo čitalnico in ostale vire CTK.<br />
18
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.3.2.1 Podrobnejši opis dolgoročnih ciljev, ukrepov za dosego ter izvajalcev<br />
Omogočanje dostopa do informacijskih virov in storitev knjižnice na daljavo:<br />
• Licenčna nabava paketov elektronskih revij (izbor, vključevanje v konzorcije,<br />
koordinacija konzorcijev, spremljanje uporabe); približno enak obseg naslovov,<br />
vsakoletna naloga Oddelka za razvoj in svetovanje in medoddelčne skupine za<br />
konzorcijske nabave.<br />
• Izbor in nabava elektronskih knjig, podatkovnih zbirk, referenčnih zbirk in slovarjev<br />
ter spremljanje uporabe; vsakoletna naloga Oddelka za razvoj in svetovanje in<br />
Oddelka za pridobivanje in obdelavo gradiva.<br />
• Vzdrževanje informacijskih portalov (DiKUL, ELINKS, sodelovanje pri vzdrževanju<br />
portala IZUM/METAISKALNIK) za uporabo informacijskih virov na daljavo, priprava<br />
virov; vsakoletna naloga Službe za informacijsko tehnologijo, Oddelka za razvoj in<br />
svetovanje in Specializiranih informacijskih centrov za tehniko in naravoslovje.<br />
• Sodelovanje pri zagotavljanju storitev Digitalne knjižnice UL, postavitev posameznih<br />
digitalnih vsebin v odprte arhive; vsakoletna naloga Službe za informacijsko<br />
tehnologijo, Oddelka za razvoj in svetovanje in Specializiranih informacijskih centrov<br />
za tehniko in naravoslovje.<br />
• Kooperativna gradnja katalogov in podatkovnih zbirk (COBIB – sprotna obdelava in<br />
dokončanje obdelave še ne vnesenega starega gradiva, katalog standardov,<br />
ICONDA); vsakoletna naloga Oddelka za pridobivanje in obdelavo gradiva in<br />
Specializiranih informacijskih centrov za tehniko in naravoslovje.<br />
• Posodabljanje spletnega mesta CTK; vsakoletna naloga vseh oddelkov; v letu 2011<br />
prenovitev spletnih strani; naloga Službe za informacijsko tehnologijo in Oddelka za<br />
razvoj in svetovanje.<br />
• Izbor sistema digitalnega arhiviranja elektronskih revij: v letu 2010 izdelava idejnih<br />
variantnih rešitev in do konca leta 2012 izvedba; naloga Službe za informacijsko<br />
tehnologijo in Oddelka za razvoj insvetovanje.<br />
• Dostop do tujih informacijskih servisov in posredovanje dokumentov.<br />
Omogočanje dostopa do gradiv in informacijskih virov v prostorih CTK ter<br />
zagotavljanje prostora za branje in študij:<br />
• Izbor in nabava tiskanih revij, knjig, učbenikov, slovarjev in referenčnega gradiva, ki<br />
je za uporabo primernejše v tiskani obliki (počasno zmanjševanje obsega tiskanega<br />
gradiva na račun elektronskega); vsakoletna naloga Oddelka za pridobivanje in<br />
obdelavo gradiva ter Specializiranih informacijskih centrov za tehniko in<br />
naravoslovje.<br />
• Vzdrževanje zbirk (katalogizacija, opremljanje, postavljanje, urejanje, obnavljanje,<br />
izločanje, inventure); vsakoletna naloga Oddelka za pridobivanje in obdelavo<br />
gradiva, Specializiranih informacijskih centrov za tehniko in naravoslovje in Oddelka<br />
za izposojo.<br />
• Posodobitev sistema za samopostrežno izposojo in varovanje gradiva za novo<br />
zgradbo: v letu 2010 in 2011 seznanitev s stanjem tehnike, izdelava idejnih<br />
variantnih rešitev in leta 2012 izvedba optimalne variante.<br />
Nudenje storitev uporabnikom:<br />
• Zagotavljanje izposoje gradiva v čitalnico in na dom vsakoletna naloga Oddelka za<br />
izposojo.<br />
• Svetovanje uporabnikom za uporabo knjižnice vsakoletna naloga Oddelka za<br />
izposojo, Oddelka za razvoj in svetovanje ter ter Specializiranih informacijskih<br />
centrov za tehniko in naravoslovje.<br />
• Referenčna služba; vsakoletna naloga Oddelka za izposojo.<br />
19
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• Zahtevnejše informacije: vsakoletna naloga Specializiranih informacijskih centrov za<br />
tehniko in naravoslovje<br />
• Opravljanje nalog Osrednjega specializiranega informacijskega centra za tehniko;<br />
triletna naloga Specializiranih informacijskih centrov za tehniko in naravoslovje.<br />
• Vprašaj knjižničarja; vsakoletna naloga Specializiranih informacijskih centrov za<br />
tehniko in naravoslovje.<br />
• Medknjižnična izposoja in posredovanje dokumentov: vsakoletna naloga Oddelka za<br />
medknjižnično izposojo in posredovanje dokumentov; v letu 2010 sklenitev pogodb z<br />
založniki za razširitev licenc.<br />
• Organiziranje usposabljanja, seminarjev, konferenc in pomoč pri informacijskem<br />
opismenjevanju: vsakoletna naloga vseh oddelkov, še posebej Oddelka za razvoj<br />
insvetovanje.<br />
• Pomoč pri upravljanju z repozitoriji zainteresiranim članicam UL: intenziteta v skladu<br />
z zahtevami članic UL in zmožnostmi CTK.<br />
• Pomoč pri arhiviranju in diseminiranju podatkov e-raziskav zainteresiranim članicam<br />
UL: v skladu z razvojem e-znanosti proti koncu petletnega obdobja.<br />
• Pomoč pri upravljanju gradiv za e-učenje zainteresiranim članicam UL: intenziteta v<br />
skladu z zahtevami članic UL in zmožnostmi CTK.<br />
Knjižnica bo nudila storitve zlasti dodiplomskim in podiplomskim študentom UL,<br />
visokošolskim učiteljem in zaposlenim na univerzah in institutih, raziskovalnim in<br />
izobraževalnim organizacijam, podjetjem in drugim.<br />
Prilagajanje organizacije knjižnice spreminjajočim se potrebam uporabnikov in<br />
okolja:<br />
• Nadaljnje tesnejše povezovanje CTK z UL (naloga vodstva CTK in kolegija CTK):<br />
o Priprava idejne zasnove in odločitve UL in CTK v letu 2011,<br />
o Analiza možnih variant za vključevanje CTK v UL v 2011,<br />
o Postopno prevzemanje novih nalog za potrebe UL v letih 2010-2013.<br />
• Oblikovanje depozitne funkcije za tiskano gradivo UL v novih prostorih: opredelitev<br />
naloge v letih 2012-2013; naloga vodstva, kolegija, Oddelka za izposojo in Oddelka<br />
za razvoj in svetovanje.<br />
• Tesnejše povezovanje z Javno agencijo za raziskovanje Republike Slovenije (dalje<br />
ARRS) pri upravljanju konzorcijev; naloga vodstva CTK, kolegija CTK in Oddelka za<br />
razvoj in svetovanje.<br />
• Promoviranje vedno bolj nevidnih storitev knjižnice na daljavo; vsakoletna naloga<br />
vodstva CTK in Oddelka za razvoj in svetovanje.<br />
• Izboljšave in racionalizacije poslovanja (vzpodbujanje uporabnikov v samopostrežne<br />
storitve, vzpodbujanje okolice v poenostavitev katalogizacije, dostopnost kataložnih<br />
zapisov prek spleta, izboljšava arhiviranja pisarniških dokumentov); naloga vseh<br />
zaposlenih, zlasti tajništva in vodstva.<br />
• Študije izvedljivosti novih nalog: naloge projektnih timov.<br />
• Ocenjevanje kakovosti poslovanja in primerjanje.<br />
• Sodelovanje pri pripravi novogradnje: naloga vodstva in arhitektke iz Specializiranih<br />
informacijskih centrov za tehniko in naravoslovje, deloma vodij oddelkov, v skladu z<br />
zahtevami investitorjev.<br />
1.3.3 Kratkoročni cilji in naloge za leto 2011<br />
Kratkoročni cilji in naloge v letu 2011 so usmerjeni v sledeče najpomembnejše vsebinske<br />
sklope:<br />
• Zagotavljanje virov in storitev najširšemu krogu uporabnikov: za študente in<br />
zaposlene UL kot tudi širšemu krogu uporabnikov bomo v skladu z licenčnimi<br />
20
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
možnostmi zagotavljali čim bolj optimalen nabor informacijskih virov in storitev iz<br />
lastnih forndov gradiva kot tudi iz drugih servisov. V te sklope sodijo upravljanje in<br />
zagotavljanje dostopa tiskanih in elektronskih fondov gradiva v knjižnici, zagotavljanje<br />
sodobno opremljenega študijskega prostora, upravljanje portalnih orodij za dostop do<br />
elektronskih informacijskih virov na daljavo, usposabljanje in obveščanje uporabnikov<br />
ipd. Pričakujemo še povečan obseg uporabe virov in storitev digitalne knjižnice v<br />
spletnem okolju, zato se bomo močno osredotočili na upravljanje elektronskih fondov<br />
gradiva ter sistemov za zagotavljanje dostopa.<br />
• Racionalizacija nabave gradiva: zaradi omejenih finančnih možnosti bomo na<br />
področju nabave gradiva vodili politiko skrbne nabave po vnaprej postavljenih in<br />
strokovno podprtih kriterijih. Na področju zbirke tiskanega gradiva bomo nabavo in<br />
obdelavo gradiva izvajali racionalneje ter vsebinsko čim bolj ustrezno. Z nabavo<br />
tiskanega gradiva bomo pokrivali predvsem potrebe študentov po učbenikih in<br />
priročnikih ter potrebe širšega strokovnega kroga uporabnikov po strokovni literaturi s<br />
področja tehnike in deloma naravoslovja. Tovrstna gradiva bomo zagotavljali v e-<br />
obliki. Pri nabavi tiskanega gradiva bomo še tako kot doslej upoštevali mnenja<br />
uporabnikov. To bomo še posebej upoštevali pri nabavi standardov. Za svojo lastno<br />
zbirko standardov bomo spremenili način nabave na tak način, da bomo nekatere<br />
zbirke standardov za svojo zbirko kupovali na način "tiskanje na zahtevo". 7<br />
• Upravljanje konzorcijev: zaradi predvidenega močnega povečanja števila novih<br />
članov konzorcijev CTK bomo večji poudarek dali obveščanju in usposabljanju<br />
uporabnikov iz okolja novih konzorcijskih partnerjev. Pri upravljanju konzorcijev in<br />
zagotavljanju dostopa do elektronskih informacijskih virov bomo izvedli evidentiranje<br />
fondov elektronskega gradiva ter vnos podatkov v ELINKS COBIB. V sodelovanju z<br />
IZUM-om bomo zagotovili ustrezen dostop do elektronskih informacijskih virov za vse<br />
konzorcijske članice razen UL v okviru portala Metaiskalnik (Metalib/SFX platforma).<br />
V upravljanje konzorcijev bomo močno vključili servise dobave in posredovanja<br />
dokumentov. V sodelovanju z Arnesom, s konzorcijskimi partnerji in s ponudniki<br />
bomo razvijali sistem enotne avtentikacije in avtorizacije za oddaljeni dostop do<br />
elektronskih informacijskih virov konzorcijev.<br />
• Digitalna knjižnica UL ter spremembe na področju knjižničarstva na UL: v letu<br />
2011 bomo namestili sodobnejšo verzijo uporabniškega vmesnika portala DiKUL, ki<br />
bo omogočal sodobnejše načina iskanja in dostopa do informacij. Izvajali bomo<br />
koordinacijo in nabavo servisov e-revij in e-knjig za UL. Sodelovali bomo pri nadaljnjih<br />
ukrepih za spremembe knjižničnega informacijskega sistema UL.<br />
• Osrednji specializirani informacijski center za tehniko: v sodelovanju z ARRS in<br />
IZUM-om bomo s sodelovanjem v mreži OSIC-ev zagotavljali informacijske storitve<br />
na področju zagotavljanja znanstvene infrastrukture v Republiki Sloveniji. Če bodo<br />
obstajali pogoji in potrebe, bomo poskušali delovanje OSIC-a za tehniko razširiti.<br />
• Povezovanje v funkcionalne konzorcije: z drugimi visokošolskimi knjižnicami bomo<br />
iskali skupne organizacijske in izvedbene možnosti za različne segmente poslovanja.<br />
Največje možnosti funkcionalnega združevanja storitev visokošolskih knjižnic so na<br />
področju posredovanja in dobave dokumentov ter na področju informacijske in<br />
dokumentalistične dejavnosti (izdelava bibliografij). Z IZUM-om se bomo povezovali<br />
pri razvoju openURL povezovalnika (modul za povezovanje openURL povezovalnika<br />
z modulom Moja knjižnica, vključevanje openURL povezovalnika v COBIB ipd.).<br />
7 V dosedanji praksi smo nekatere zbirke standardov nabavljali v obliki celotnih paketov. Ti so sedaj dosegljivi v<br />
elektronski obliki in lahko v nekaj minutah na željo uporabnika standard natisnemo in omogočimo uporabo v<br />
prostorih knjižnice po dogovorjenih licenčnih določilih. Na tak način bomo zmanjšali "dolgi rep" pri uporabi zbirke<br />
standardov hkrati pa zmanjšali prostorsko stisko pri hrambi dokumentov.<br />
21
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• Postopki javnega naročanja: v letu 2011 bomo še bolj konsolidirali postopke<br />
javnega naročanja s poudarkom na še večji ekonomičnosti poslovanja. Glavna cilja,<br />
ki ju želimo doseči, sta poenostavitev poslovanja in hitrejša nabava knjižničnega<br />
gradiva ob upoštevanju veljavne zakonodaje in internih pravilnikov.<br />
• Prostor: v skladu s finančnimi možnostmi bomo obnovili vstopno avlo. Kot študijski<br />
prostor bomo sistematično uporabljali tudi prostor, kjer je do sedaj bila sejna soba. V<br />
sodelovanju z Direktoratom za investicije pri MVZT bomo nadaljevali z iskanjem<br />
prostorskih rešitev za knjižnico (razvoj izgradnje UKL, morebitna izgradnja novih<br />
prostorov za CTK ipd).<br />
1.3.3.1 Kratkoročni cilji – knjižnična dejavnost<br />
Preglednica 8: Kratkoročni cilji v letu 2011 - knjižnična dejavnost<br />
Kratkoročni cilj v letu 2011<br />
Izhodiščna vrednost kazalnika<br />
(kazalnik/ leto/ vrednost)<br />
Ciljna vrednost<br />
kazalnika v 2011<br />
Ukrepi za dosego oz.<br />
ohranitev<br />
Omogočanje dostopa do<br />
informacijskih virov in storitev<br />
knjižnice v spletnem okolju<br />
Omogočanje dostopa do<br />
gradiv in informacijskih virov v<br />
prostorih CTK ter<br />
zagotavljanje prostora za<br />
branje in študij.<br />
Število spletnih enot gradiva, ki ga<br />
ponuja knjižnica/2009/2.000<br />
Razpoložljivost strežnikov<br />
CTK/2009/95%<br />
Skupno število vpogledov v vse e-<br />
vire/2009/-<br />
Število pregledanih celotnih besedil<br />
e-gradiv/230.000<br />
Število nabavljenih tiskanih<br />
monografij in tiskanih<br />
revij/2009/2.500 monografij , 550<br />
naslovov revij<br />
Število aktivnih<br />
uporabnikov/2009/6.500<br />
Delež študentov med aktivnimi<br />
uporabniki/2009/0,77<br />
21.500<br />
95%<br />
1.200.000<br />
700.000<br />
2.300, 510<br />
6.500<br />
Število čitalniških mest/2009/170 185<br />
Število računalnikov za dostop do<br />
informacijskih virov in<br />
računalnikov/2009/43<br />
0,77 enot<br />
.43<br />
Izvajanje postopkov nabave<br />
e-virov.<br />
Upravljanje nabavnih<br />
konzorcijev in informacijskih<br />
portalov in baz DiKUL,<br />
Metaiskalnik, ELINKS.<br />
Promocija, usposabljanje in<br />
pomoč uporabnikom.<br />
Nabava in vzdrževanje<br />
zbirk tiskanega gradiva v<br />
skladu s potrebami<br />
uporabnikov.<br />
Izvedba aktivnosti za<br />
pridobitev novih čitalniških<br />
mest (prenova vhodne<br />
avle, dosedanja sejna<br />
soba).<br />
Posodobitev sistema za<br />
samopostrežno izposojo in<br />
varovanje gradiva.<br />
Število na dom izposojenega<br />
tiskanega gradiva 2009/108.000<br />
94.000<br />
Zagotavljanje ustreznega<br />
izbora tiskanega fonda<br />
gradiva v skladu s<br />
potrebami uporabnikov.<br />
Nudenje storitev uporabnikom.<br />
Število informacijskih storitev<br />
različnih vrst/2009/6.640<br />
Število posredovanih in dobavljenih<br />
dokumentov/2009/7.500<br />
dokumentov<br />
6500<br />
7.000<br />
Uvajanje sodobnih metod<br />
informacijske dejavnost<br />
(svetovanje, sodelovanje v<br />
programih informacijskega<br />
opismenjevanja na<br />
fakultetah) ter izvajanje<br />
storitev OSICT.<br />
Organizacija usposabljanj za<br />
uporabnike/2009/35 izvedenih<br />
usposabljanj v različnih oblikah<br />
40 izvedenih<br />
usposabljanj<br />
Izvajanje usposabljanj v<br />
okviru programov<br />
informacijskega<br />
opismenjevanja na UL,<br />
drugih univerzah ter za<br />
nove konzorcijske članice.<br />
22
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.3.3.2 Podrobnejši opis kratkoročnih ciljev, ukrepov za dosego ter izvajalcev – knjižnična<br />
dejavnost<br />
Izposoja gradiva:<br />
Poglavitne naloge Oddelka za izposojo v 2010 bodo poleg izposoje gradiva usmerjene v<br />
vzdrževanje fondov tiskanega gradiva ter zagotavljanje dostopa do gradiva. Te naloge so:<br />
• posredovanje krajših informacij iz informacijskih virov, ki so dostopni v CTK,<br />
• svetovanje uporabnikom za uporabo knjižnice,<br />
• uvajanje uporabnikov v iskanje in uporabo knjižničnih virov,<br />
• upravljanje multimedijske sobe,<br />
• izločanje gradiva, urejanje skladišča in prostega pristopa ter obdelava gradiva,<br />
• aktivna vloga pri izvajanju inventure gradiva.<br />
Pričakujemo nadaljevanje zmanjševanja deleža tistih uporabnikov, ki knjižnico obiščejo<br />
zaradi izposoje gradiva ter povečevanje deleža tistih uporabnikov, ki knjižnico uporabljajo za<br />
študij. V ta namen bomo v letu 2011 omogočili dodatna študijska mesta v prostoru, ki je do<br />
sedaj služil kot sejna soba.<br />
Zaradi velikega povečanja kraj in nasilnega vedenja nekaterih obiskovalcev knjižnice bomo v<br />
letu 2011 nadaljevali z izvajanjem ukrepov za izboljšanje varnosti v knjižnici in zmanjšanje<br />
tveganja nasilnih dejanj, preprečitev kraj in drugih kaznivih dejanj.<br />
Posredovanje in dobava dokumentov iz drugih knjižnic in informacijskih servisov:<br />
• Medknjižnična izposoja: izposoja gradiva iz fondov CTK, drugih slovenskih in tujih<br />
knjižnic iz celega sveta; pričakujemo nekoliko nižjo izposojo gradiva iz fondov CTK, ker je<br />
na razpolago manj starejšega gradiva zaradi večjega odpisa in ker je uporaba e-virov<br />
povečana; na oddelku bo opravljen celoten proces dela od prevzema naročila do<br />
pošiljanja dokumentov, bodisi po e-pošti, Ariel-u, prek portala CTK, z navadno pošto<br />
bodisi z osebnim obiskom; izvedena bodo opravila, kot so skeniranje člankov, iskanje in<br />
vračanje knjig in revij na knjižnične police, kuvertiranje, pripravljanje paketnih pošiljk za<br />
knjižnice in druge uporabnike.<br />
• Posredovanje dokumentov: razmerje med izposojenimi in posredovanimi dokumenti se<br />
nagiba v smeri posredovanja, to je nakupa in odkrivanja prosto dostopnih dokumentov v<br />
e-obliki. Med posredovanimi dokumenti prevladujejo članki, doktorske disertacije,<br />
standardi, kongresno gradivo, projektni dokumenti, poročila, patenti. Vodili bomo finančno<br />
evidenco nad opravljenimi nakupi, uporabo depozitnih sredstev in zbirnih računov pri<br />
različnih dobaviteljih. Tak način poslovanja terja veliko več dodatnega znanja in naporov<br />
kot klasična medknjižnična izposoja. Ob porastu storitev v spletnem okolju ter ob pestrem<br />
naboru poslovnih modelov (odprti oz. prosti dostop do znanstvenih del ipd.) ima klasična<br />
medknjižnična izposoja v znanstvenem informiranju manjši pomen kot v preteklosti. Na<br />
tem področju je pomembno izpostaviti tudi povezovanje z drugimi slovenskimi<br />
raziskovalnimi inštitucijami in izvajanje storitve posredovanja dokumentov zanje.<br />
• Korespondenca s tujino v zvezi z naročili, poizvedbami, plačili in reklamacijami:<br />
nadaljevali bomo s kakovostnimi in hitrimi pisnimi odzivi na vsa vprašanja in morebitne<br />
probleme v zvezi z izvajanjem storitev.<br />
• Izgradnja mreže dobaviteljev: dopolnjevanje obstoječe z novimi, preusmeritev na<br />
ustreznejše dobavitelje s stališča cene storitev in hitrosti dobave dokumentov (npr.<br />
znižana uporaba BLSDC), povečana dobava dokumentov neposredno od založnikov .<br />
• Spremljanje domače in mednarodne zakonodaje na področju avtorskega prava,<br />
smernic za opravljanje storitev medknjižnične izposoje in oblikovanje standardov za<br />
opravljanje storitve.<br />
23
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• Spremljanje novosti na področju mednarodne izmenjave dokumentov, kar je zaradi<br />
hitrih sprememb v obliki ponujenega gradiva in hkratnih sprememb v njihovi dostopnosti<br />
nujno potrebno.<br />
Zaradi strategije ARRS in CTK-ja pri konzorcijskem zagotavljanju dostopa do tuje<br />
znanstvene literature (okrnjeni izbori, UTL liste ipd.) bo služba imela velik pomen pri<br />
upravljanju konzorcijev. Pričakujemo tudi širitev mreže dobaviteljev gradiva. Pomemben<br />
korak v zagotavljanju kakovostnih storitev na tem področju je tudi izvedba načrtovane<br />
povezave openURL povezovalnika z okolji za naročanje dokumentov.<br />
Nabava ter upravljanje elektronskih informacijskih virov in konzorcijev:<br />
Naloge pri nabavi ter upravljanju elektronskih informacijskih virov so:<br />
• pogajanja z založniškimi hišami glede cen e-dostopa in licenčnih pogodb,<br />
• sestavljanje konzorcijskih pogodb,<br />
• spremljanje naročenih tiskanih revij po posameznih konzorcijiskih članicah<br />
• sestavljanje razpisne dokumentacije za nabavo gradiva<br />
• vodenje postopkov javnega naročanja<br />
• predstavitve obstoječih in novih e-virov.<br />
V 2011 načrtujemo nabavo in upravljanje sledečih elektronskih informacijskih virov:<br />
• paketi e-revij, ki niso v konzorcijih (Nature, Scientific American, PNAS, Science),<br />
• paketi e-knjig (SpringerBooks, ScienceDirect, Safari Books, NetLibrary) ter po<br />
možnosti še katerega izmed servisov e-knjig,<br />
• konzorcijski paketi e-revij in upravljanje konzorcijev (Science Direct, SpringerLink,<br />
Wiley InterScience, ACS Online Package, IEEE/IEL, IOS Press, JSTOR),<br />
bibliografske in faktografske podatkovne zbirke (ICONDA, Schadis, Perinorm, Water<br />
Resources Abstracts, Avery Index to Architectural Periodicals, Compendex, Inspec,<br />
PIRA, Materials Resarch Database with Metadex, SciFinder Scholar).<br />
Nakup ter obdelava tiskanega gradiva:<br />
• Monografije: nakup klasičnega (tiskanega gradiva) približno 2.300 enot, od tega<br />
25% domačega gradiva. Oddelek bo izvajal tudi postopke nakupa za standardoteko v<br />
skladu s programom javnih naročil.<br />
• Tiskane revije: nakup približno 330 naslovov tujih revij, ter približno 100 naslovov<br />
domačih revij. Približno 80 naslovov pričakujemo v dar.<br />
• Standardi: nakup: število ocenjujemo le cenovno v deležu cca. 15% od skupnih<br />
sredstev za nakup monografskega gradiva (enako kot v letu 2009). Nakup bo<br />
usmerjen v standarde, vezane v knjižno obliko (DIN) ter dopolnjevanje obstoječe<br />
zbirke z novimi izdajami standardov SIST, DIN, ISO – gradivo ne bo katalogizirano v<br />
COBISS-u, pač pa bo omogočen njegov pregled v posebni zato urejeni bazi<br />
standardov, dostopni z domače spletne strani. Načrtujemo spremenjen poslovni<br />
model nakupa standardov "tisk oz. nakup na zahtevo".<br />
• Obdelava gradiva: ob redni tehnični, bibliografski in vsebinski obdelavi tekoče<br />
naročenega gradiva bomo intenzivno nadaljevali z rednim izločanjem in odpisom<br />
gradiva ter z nadaljnjim razvojem rešitev na področju avtomatizirane obdelave<br />
gradiva.<br />
Informacijska dejavnost;<br />
Cilja dejavnosti sta:<br />
• zagotavljanje znanstvenih in strokovnih informacij uporabnikom, svetovanje in<br />
usposabljanje,<br />
24
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• sodelovanje v zagotavljanju znanstvene infrastrukture v Republiki Sloveniji z<br />
izvajanjem dejavnosti OSIC-a za tehniko.<br />
Naloge Specializiranih informacijskih centrov so:<br />
• obdelovanje, organiziranje, vrednotenje, analiziranje, arhiviranje in posredovanje<br />
specializiranih informacij in informacijskih virov,<br />
• svetovanje uporabnikom in usposabljanje za uporabo informacijskih virov,<br />
• izvajanje selekcije pri vnosu bibliografskih zapisov v bibliografsko bazo raziskovalcev<br />
ter spremljanje in nadziranje ustreznosti razvrstitve bibliografskih zapisov,<br />
• diseminiranje informacij o dejavnosti slovenskih raziskovalcev s posredovanjem<br />
podatkov o njihovih raziskavah v tuje bibliografske baze podatkov,<br />
• delovanje Osrednjega specializiranega informacijskega centra za tehniko po pogodbi<br />
z ARRS,<br />
• sodelovanje pri razvoju tehniške terminologije in SGC,<br />
• vključevanje v mrežo specializiranih informacijskih centrov v Sloveniji in v tujini ter<br />
sodelovanje pri razvoju in rednih nalogah,<br />
• skrb za razvoj zbirk gradiva na strokovnih področjih tehnike, naravoslovja, standardov<br />
in patentov ter postavitvena sistematika,<br />
• urejanje standardoteke, izposoja standardov in patentov v čitalnico ter delovanje<br />
PATLIB centra,<br />
• vsebinska obdelava gradiva v okviru sistema COBISS in gradnja lastnih katalogov<br />
zbirk standardov,<br />
• urejanje in razvoj spletnih strani, s poudarkom na zbirkah podatkov,<br />
• raziskovalno in razvojno delo na svojih področjih dejavnosti.<br />
Pričakovani rezultati: 720 posredovanj informacij v obliki tematskih poizvedb, SDI profilov,<br />
citatnih analiz ter svetovanja, 160 vnosov v ICONDO, 2800 verifikacij ter vnosov v zbirko<br />
standardov, 180 bibliografskih zapisov, 2600 vsebinskih obdelav.<br />
Dejavnost Nemške čitalnice:<br />
Dolgoročni cilj Nemške čitalnice je posredovanje informacij z nemških govornih področij in<br />
širjenje nemške bralne kulture v Sloveniji.<br />
Letni cilj Nemške čitalnice je graditev vloge posrednika kulture nemških dežel v Sloveniji.<br />
Naloge čitalnice so:<br />
• izposoja gradiva, posredovanje informacij, dostopnost čitalnice (6.000 izposojenih<br />
enot (od tega 4.500 na dom), 600 informacij, 400 aktivnih članov, 20 uvajalnih<br />
tečajev za 350 udeležencev;<br />
• nabava gradiva (po pogodbi z Goethe-Institutom prejmemo leta 2011 v uporabo 50<br />
tiskanih knjig, 50 zvočnih knjig, 33 naslovov tekoče naročene periodike, 10 DVD-jev z<br />
odkupom vseh predvajalnih in izposojevalnih pravic, od švicarskega veleposlaništva 1<br />
naslov periodike in od avstrijskega veleposlaništva 4). Ob koncu leta 2011 bo fond<br />
gradiva skupno obsegal 5.600 enot (ob opravljenem odpisu gradiva);<br />
• obdelava knjižničnega gradiva (70 knjig, 38 kontinuiranih naslovov periodike, 45 enot<br />
neknjižnega gradiva);<br />
• predstavitvena dejavnost: uvajanja za praktikante nemškega veleposlaništva;<br />
uvajanja/vodeni ogledi za vse stopnje šolanja vključno s Tretjo univerzo in lektorje,<br />
učitelje ter profesorje nemščine, razstave novih knjižničnih pridobitev; literarno branje<br />
in predavanje v so-organizaciji Goethe-Instituta Ljubljana;<br />
• Udeležba na izobraževalnem seminarju za vodje Nemških knjižnic regije Srednja in<br />
vzh. Evropa, sodelovanje na Knjižnem sejmu v Bologni, priprava in izvedba<br />
literarnega večera S Veitom Heinichenom v Slovenski čitalnici v Regensburgu;<br />
• drugo: sodelovanje z Goethe-Instituti v regiji, Društvom slovenskih pisateljev;<br />
Društvom slovenskih književnih prevajalcev Slov.; GZS - Zbornico za založništvo in<br />
knjigotrštvo, z revijo Literatura; z oddelkom za germanistiko na FF; s Slovensko<br />
25
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
čitalnico v Regensburgu, Pedagoško fakulteto Maribor; s Cankarjevo založbo; z<br />
založbo Beletrina; z DAAD in ÖAAD za Slovenijo ter veleposlaništvi Nemčije, Avstrije<br />
in Švice v <strong>Ljubljani</strong>. Sodno overjanje prevodov dokumentov za vloge prosilcev tujih<br />
štipendij.<br />
Usposabljanje uporabnikov:<br />
V letu 2011 bomo izvajali sledeče oblike usposabljanja uporabnikov:<br />
• tečaji za uporabnike v prostorih knjižnice,<br />
• tečaji v prostorih fakultet in drugih inštitucij,<br />
• predstavitve v okviru tematskih večerov,<br />
• sodelovanje v programih informacijskega opismenjevanja različnih visokošolskih<br />
zavodov,<br />
• predstavitev virov in storitev knjižnice v drugih inštitucijah (v javnem sektorju in v<br />
podjetjih),<br />
• predstavitve ponudnikov informacijskih virov in storitev,<br />
• interna usposabljanja in predstavitve,<br />
• kratke individualne inštrukcije,<br />
• vodeni ogledi po knjižnici in po Nemški čitalnici.<br />
Pričakovani rezultati: izvedba najmanj 25 različnih tečajev/predavanj ter 15 vodenih<br />
obiskov knjižnice, v katere bo vključenih 1300 uporabnikov. Poseben poudarek pri<br />
usposabljanju uporabnikov bomo v letu 2011 dali predstavitvam elektronskih informacijskih<br />
virov v novih inštitucijah, vključenih v konzorcije CTK-ja. V 2010 bomo izvedli tudi strokovno<br />
srečanje članic konzorcijev CTK.<br />
1.3.3.3 Cilji in naloge, povezane z drugo dejavnostjo CTK<br />
Preglednica 9: Drugi cilji in naloge CTK v 2011<br />
Kratkoročni cilj v letu 2011<br />
Izhodiščna vrednost kazalnika<br />
(kazalnik/ leto/ vrednost)<br />
Ciljna vrednost<br />
kazalnika v 2011<br />
Ukrepi za dosego oz.<br />
ohranitev<br />
Nadaljnje tesnejše povezovanje<br />
CTK z UL /2009/Idejna zasnova<br />
Določitev vloge<br />
CTK v okviru<br />
sprememb KIS UL.<br />
Postopno prevzemanje<br />
nekaterih nalog v skladu z<br />
reorganizacijo knjižničnega<br />
sistema na UL.<br />
Sodelovanje z UL.<br />
Izvajanje aktivnosti na<br />
področju reševanja prostorskih<br />
problemov CTK.<br />
Razvojne naloge na področju<br />
informatizacije<br />
Koordinacija nabave tiskanih revij<br />
na UL/2009/idejna zasnova<br />
Upravljanje portala<br />
DiKUL/2009/tekoče upravljanje<br />
Pridobitev novih<br />
prostorov/2009/idejni projekt UKL<br />
Avtomatizacija pisarniškega<br />
poslovanje/2009/idejna zasnova<br />
Prenova spletnega mesta<br />
CTK/2009/idejna zasnova in delna<br />
prenova.<br />
Implementacija novega<br />
uporabniškega vmesnika portala<br />
DiKUL ter modula Primo<br />
Central/2009/platforma ExLibris<br />
Metalib/SFX 4.3<br />
Izvajanje aktivnosti<br />
v okviru delovnih<br />
skupin KRKIS UL.<br />
Nameščen nov<br />
uporabniški<br />
vmesnik DiKUL<br />
Izdelava idejnih<br />
variantnih rešitev<br />
za trajno rešitev.<br />
Operativna<br />
izvedba.<br />
Operativna izvedba<br />
celovite prenove<br />
spletnega mesta.<br />
Operativna izvedba<br />
instalacije<br />
platforme ExLibris<br />
Metalib/SFX 4.4 in<br />
modula Primo<br />
Central<br />
Aktivno sodelovanje z UL.<br />
Sodelovanje z UL pri<br />
organizacijskih rešitvah v<br />
okviru novega<br />
uporabniškega vmesnika<br />
DiKUL.<br />
Aktivno sodelovanje z<br />
Direktoratom za investicije<br />
na MVZT.<br />
Implementacija<br />
programske opreme za<br />
pisarniško poslovanje,<br />
testiranje in operativna<br />
uporaba.<br />
Oblikovna in vsebinska<br />
zasnova spletnega mesta<br />
ter izvedba projekta.<br />
Implementacija<br />
programske opreme<br />
ExLibris Metalib/SFX 4.4 in<br />
Primo Central, testiranje in<br />
operativna uporaba.<br />
26
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.3.3.4 Podrobnejši opis kratkoročnih ciljev, ukrepov za dosego ter izvajalcev – druga<br />
dejavnost CTK<br />
Sodelovanje z UL:<br />
V okviru decentraliziranega knjižničnega sistema UL deluje 39 visokošolskih knjižnic fakultet,<br />
akademij in oddelkov ter dve univerzitetni knjižnici kot pridruženi članici UL (<strong>Centralna</strong><br />
tehniška knjižnica <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> – CTK, Narodna in univerzitetna knjižnica – NUK).<br />
Univerzitetni knjižnici od leta 2003 izvajata dejavnosti v skladu s pogodbama o pridruženem<br />
članstvu in aneksom. Na mnogih področjih (koordinacija nabave literature in elektronskih<br />
informacijskih virov, institucionalni repozitorij znanstvenih del UL ter vključevanje v prost<br />
pretok informacij, informacijsko opismenjevanje študentov, koordinirana obdelava gradiva ter<br />
izdelava bibliografij raziskovalcev, izgradnja osrednje UKL ipd.) se na UL izkazuje potreba po<br />
funkcionalno bolj integriranem delovanju knjižničnega informacijskega sistema UL v okviru t.i.<br />
Univerzitetne knjižnice.<br />
Temeljna ideja projekta je, da na formalnem nivoju ne predvideva pomembnih sprememb v<br />
organizaciji in financiranju delovanja knjižnic, na funkcionalnem nivoju pa se knjižnice<br />
povezujejo med sabo v t.i. funkcionalne konzorcije s ciljem skupnega reševanja problemov in<br />
bolj učinkovitega izvajanja storitev.<br />
Prednost tovrstnega modela povezovanja pred modelom formalnega povezovanja knjižnic je<br />
v možni prilagodljivosti sistema glede na dinamične tehnološke in druge spremembe na tem<br />
področju, v ohranitvi formalnega statusa sedanjih fakultetnih knjižnic, v možnosti, da<br />
knjižnice prostovoljno vstopajo v sistem oz. le posamezne projekte v skladu s potrebami<br />
posameznih knjižnic ter na tak način ohranijo mnoge dobre rešitve v dosedanji praksi<br />
delovanja knjižnic ipd.<br />
CTK že od intenzivnejšega uvajanja elektronskih informacijskih virov v znanstveno<br />
informiranje na neformalni ravni izvaja nekatere naloge osrednje univerzitetne knjižnice UL,<br />
kot so nabava in upravljanje velike večine elektronskih informacijskih virov za UL, nabava<br />
tiskanih virov pretežno za področje tehnike in naravoslovja ter politika izvajanja storitev<br />
(odpiralni čas čitalnic, informacijske storitve, vključevanje v programe informacijskega<br />
opismenjevanja na fakultetah ipd.). V okviru reorganizacije knjižničnega informacijskega<br />
sistema UL bi CTK postala še bolj vpeta v izvajanje nalog, ki bi jih UL in CTK opredelili v<br />
posebnem dokumentu ter v skladu s reorganizacijo knjižničnega informacijskega sistema UL.<br />
Temeljni pogoj CTK pri tem pa je, da ohranja vlogo osrednje slovenske knjižnice in<br />
informacijskega servisa za področje tehnike ter osrednje organizacije za konzorcijsko nabavo<br />
tuje znanstvene literature v Sloveniji v skladu s širšim družbenim interesom, ki ga CTK kot<br />
taka predstavlja.<br />
Izvajanje aktivnosti na področju reševanja prostorskih problemov CTK:<br />
Konec leta 2009 je vlada je dala soglasje k predlogu MVZT za razvezo vseh pogodb in<br />
pripadajočih aneksov v zvezi z načrtovanjem UKL/NUK JP-1. V 2010 naj bi bil nov natečaj,<br />
kar pa se v tem letu ni uresničilo. V 2011 bomo v skladu s razvojem dogodkov na tem<br />
področju nadaljevali v 2010 začete aktivnosti za reševanje prostorske problematike CTK.<br />
Glede na finančne možnosti, ki izhajajo iz trenutne najemnine, ki jo za prostore CTK plačuje<br />
MVZT (trenutno nekaj manj kot 400.000 EUR/leto) po našem mnenju obstaja realna<br />
možnost, da bi v prihodnjih letih problem prostorov CTK izločili iz reševanja problema NUK2<br />
ter ga veliko lažje rešili v obliki samostojnega projekta.<br />
Temeljno izhodišče CTK glede skupne gradnje UKL/NUK JP-1 pa je, da je v morebitnem<br />
skupnem projektu treba nujno upoštevati pomembne razlik v konceptu izvajanja storitev ter<br />
drugačnih potreb uporabnikov visokošolskih knjižnic.<br />
27
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Razvojne naloge na področju informatizacije v 2011:<br />
• namestitev in prilagoditev novega uporabniškega vmesnika za portal DiKUL<br />
Metalib/SFX 4.0, Primo Central) ter razvoj programske opreme za dostop do<br />
elektronskih gradiv.<br />
• nadaljnji razvoj podpornih sistemov v elektronski čitalnici in prostem pristopu.<br />
• izboljšava metod pisarniškega poslovanja.<br />
• nadaljnji razvoj avtomatizirane katalogizacije gradiva v sodelovanju z IZUM-om.<br />
• sodelovanje v COBISS projektih (nabava, OPAC) v skladu z aktivnostmi IZUM-a.<br />
1.3.3.5 CTKDelovni koledar za leto 2011: izposoja, čitalnica in prosti pristop<br />
Preglednica 10: Delovni koledar za 2011<br />
ODPRTO<br />
vse mesece razen julija in<br />
avgusta<br />
od ponedeljka do petka 7:30 – 21:30<br />
sobota 8:00 – 13:00<br />
ODPRTO KRAJŠI ČAS<br />
od 1. julija do vključno<br />
31. avgusta<br />
letne počitnice 7:30 – 15:00<br />
ZAPRTO 1.jan sobota novo leto<br />
8.feb torek Prešernov dan<br />
25.apr ponedeljek velikonočni ponedeljek<br />
27.apr sreda dan upora proti okupatorju<br />
30.apr<br />
sobota<br />
2.maj ponedeljek praznik dela<br />
25.jun sobota dan državnosti<br />
15.avg ponedeljek Marijino vnebovzetje<br />
31.okt ponedeljek dan reformacije<br />
1.nov torek dan spomina na mrtve<br />
26.dec<br />
ponedeljek<br />
dan samostojnosti in<br />
enotnosti<br />
31.dec<br />
sobota<br />
Mednarodna dejavnost CTK-ja:<br />
• Mednarodno sodelovanje Nemške čitalnice CTK v različnih projektih.<br />
• Vključevanje Oddelka za medknjižnično izposojo in posredovanje dokumentov v<br />
mednarodne formalne povezave na tem področju.<br />
• Sodelovanje pri izgradnji in upravljanju mednarodne podatkovne zbirke ICONDA.<br />
• Udeležba na mednarodnih konferencah.<br />
• Vključenost v mednarodni primerjalni indeks visokošolskih knjižnic BIX.<br />
Upravne naloge tajništva:<br />
• organiziranje in vodenje tajništva ter izvajanje odločitev direktorja,<br />
• sodelovanje s finančno-računovodske službo,<br />
• sodelovanje pri postopkih javnih naročil in organizacija dela na tem področju,<br />
• sodelovanje pri pripravi splošnih in posamičnih pravnih aktov,<br />
• sodelovanje pri pripravi plač in delovne uspešnosti,<br />
• priprava kadrovskega načrta,<br />
• sodelovanje pri organizaciji notranje revizije,<br />
• sodelovanje z zunanjim strokovnim sodelavcem za varnost in zdravje pri delu,<br />
• sodelovanje pri postopkih upravljanja s stvarnim premoženjem CTK oz. države.<br />
• opravljanje strokovnih in izvedbenih nalog na kadrovskem področju (priprava<br />
osnutkov odločb, sklepov, pogodb o izobraževanju in zaposlitvi),<br />
• urejanje podatkov za zdravstveno in socialno zavarovanje za delavce in njihove<br />
družinske člane,<br />
• posredovanje zahtevanih podatkov na zavod za pokojninsko in invalidsko<br />
zavarovanje Slovenije,<br />
28
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• prijavljanje delavcev na preventivne zdravniške preglede skladno z izjavo o varnosti z<br />
oceno tveganja in zdravstveno oceno tveganja pooblaščenega zdravnika ter ukrepi<br />
za odpravo tega tveganja,<br />
• evidentiranje prejete pošte v tajništvu CTK,<br />
• pripravljanje popisa gradiva v arhivu CTK skladno z veljavno zakonodajo, izdelava<br />
klasifikacijskega načrta in arhiviranje.<br />
Pisarniški referent v tajništvu opravlja podporo navedenim nalogam vodstva knjižnice ter<br />
FRS. Pričakuje se najmanj tako uspešna podpora pri delu, kot jo je zagotavljal do sedaj.<br />
Uskladitev poslovanja z novimi predpisi:<br />
Poudarek bo na dodatnih spremembah in dopolnitvah izvedbe Zakona o sistemu plač v<br />
javnem sektorju in podzakonskih predpisov, izdanih na podlagi tega zakona, kjer bo treba v<br />
skladu z odločitvijo Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo ter Ministrstva za<br />
javno upravo opraviti morebitne spremembe. Predvidoma bomo nadaljevali s polletnim<br />
izplačilom delovne uspešnosti, če bo to v skladu z navodili ter ukrepi Vlade RS za odpravo<br />
posledic finančne krize. Tak sistem bo racionalnejši in bo manj po nepotrebnem zaposloval<br />
vodje oddelkov in služb, tajništvo ter finančno-računovodsko službo.<br />
Nadaljevali bomo z izvajanjem Zakona o javnem naročanju. V letu 2011 bomo še bolj<br />
konsolidirali postopke javnega naročanja s poudarkom na še večji ekonomičnosti poslovanja.<br />
Glavna cilja, ki ju želimo doseči, sta poenostavitev poslovanja in hitrejša nabava knjižničnega<br />
gradiva ob upoštevanju veljavne zakonodaje. Po potrebi bomo v ta namen še dodatno<br />
spremenili Navodila za izvajanje postopkov javnega naročanja brez objave.<br />
Na osnovi okvirnih sporazumov, sklenjenih v letu v 2010 in 2011 bomo sodelovali pri<br />
pridobivanju ponudb za knjižnično gradivo in sodelovali pri njihovem ocenjevanju.<br />
Poseben poudarek bo še nadalje dan izvedbi postopkov nekaterih javnih naročil, kjer gre za<br />
izključne pravice dobaviteljev in bo potrebno sproti o tem tudi obveščati Ministrstvo za<br />
finance.<br />
Nadaljevali bomo s postopki notranjega revidiranja, ki ga bo izvajal zunanji izvajalec skladno<br />
z zakonodajo, določili internega pravilnika in revizijskimi standardi. Poseben poudarek bo<br />
dan računovodskemu in kadrovskemu delu poslovanja. Predvideno je nadaljevanje stalnega<br />
spremljanja pravilnosti in učinkovitosti izvedbe postopkov javnih naročil z vidika pogodbenih<br />
obveznosti ter postopkom izvajanja inventure.<br />
Nadalje bomo nadaljevali z izvajanjem Zakona o kolektivnem dodatnem pokojninskem<br />
zavarovanju za javne uslužbence.<br />
Spremljali bomo nove predpise s področja upravljanja in pravnega statusa nepremičnin, ki jih<br />
upravlja CTK, ter po potrebi spremenili način obračunavanja najemnine za stanovanje v<br />
upravljanju CTK, če so bodo spremenile pravne podlage za obračun najemnin.<br />
Skladno z Zakonom o varnosti in zdravju pri delu in Izjavo o varnosti z oceno tveganja<br />
bo potrebno nadaljevati z opravljanjem zdravniških pregledov za zaposlene. V primeru<br />
reorganizacije se bo spremenilo izjavo o varnosti in jo prilagodilo spremenjenim delovnim<br />
mestom. Sproti bomo tudi izvajali predpise s področja knjižnične dejavnosti in v ta namen<br />
sodelovali s pristojno inšpektorico za knjižnice. Izvajali bomo Zakon o evidencah na področju<br />
dela in socialne varnosti. Ves čas se bomo trudili, da bomo imeli sprotno urejen dostop do<br />
informacij javnega značaja skladno z zakonom.<br />
Nadaljevali bomo z ažurnim urejanjem arhivskega in drugega gradiva, v skladu z zakonom.<br />
Pri tem bomo sodelovali s pristojnim arhivom Republike Slovenije. Predvidena je uvedba<br />
klasifikacijskega sistema evidentiranja. Namestili bomo tudi novo programsko opremo za<br />
29
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
pisarniško poslovanje. V ta namen bodo potekala intenzivna izobraževanja zaposlenih, ki<br />
bodo opravljali tovrstna dela.<br />
Upravljanje z nepremičninami v lasti Republike Slovenije:<br />
Predviden je prihodek iz naslova najemnin v višini cca. 1.330,00 EUR letno ter 100%<br />
prihranek pri obratovalnih stroških stanovanja, ki so v celoti prevaljeni na najemnika, vendar<br />
bodo stroški (povečano zbiranje sredstev za rezervni sklad lastnikov), potrebni zaradi<br />
obvezne zamenjave nepohodne ravne strehe stavbe (Odločba Ministrstva za okolje in<br />
prostor Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor Stanovanjska inšpekcij številka<br />
06132-31/2009 z dne 03.04.2009) tudi v letu 2011 predvidoma znašali cca 990,00 EUR. Ob<br />
morebitni spremembi metodologije za obračun najemnin, se bo tudi ustrezno spremenilo<br />
najemno pogodbo in je možen tudi višji prihodek iz tega naslova.<br />
Predvideno je nadaljevanje najema poslovnih prostorov v objektu TR3, saj je najemna<br />
pogodba med državo in bivšim lastnikom sklenjena za nedoločen čas. Lahko se pričakuje<br />
nadaljnji dvig najemnine in drugih obratovalnih stroškov.<br />
Aktivno bomo spremljali dogodke v zvezi z izvajanjem projekta UKL ter aktivno sodelovali pri<br />
morebitnih revizijah obstoječih projektov ali novih razpisih.<br />
Preglednica 11: Okvirni stroški izvajanja predpisov v 2011<br />
področje<br />
1. notranja revizija poslovanja javnega<br />
zavoda<br />
2. pravno svetovanje ter izvajanje nalog<br />
pooblaščene osebe za varnost in zdravje pri<br />
delu<br />
okvirni stroški (v EUR z DDV)<br />
5000,00<br />
6500.00<br />
3. zdravniški pregledi na 60 mesecev<br />
(predvidoma 10 delavcev vsako leto)<br />
1.700,00<br />
skupaj v 2011 13.200,00<br />
Naloge in pričakovani rezultati finančno-računovodske službe:<br />
• opravlja plačila in tekoče ureja, zajema, knjigovodsko evidentira poslovne dogodke<br />
po načelu poslovnega dogodka in po načelu denarnega toka (dnevnik glavne knjige,<br />
glavno knjigo in analitične evidence – poslovne knjige CTK) in sporoča podatke v<br />
skladu z Zakonom o računovodstvu, podzakonskimi akti, slovenskimi računovodskimi<br />
standardi in drugimi predpisi, vezanimi na to področje,<br />
• vodi davčne evidence za CTK v skladu s predpisi s tega področja: davek na dodano<br />
vrednost – Zakon o davku na dodano vrednost – ZDDV – 1 (Uradni list RS, št. 10/10<br />
– UPB2, 85/10) in Pravilnika o izvajanju Zakona o davku na dodano vrednost (Uradni<br />
list RS, št. 141/06 z vsemi spremembami in dopolnitvami), davek od dohodkov<br />
pravnih oseb – razmejevanje prihodkov pridobitne in nepridobitne dejavnosti za<br />
potrebe obračuna davka od dohodkov pravnih oseb po Zakonu o davku od dohodkov<br />
pravnih oseb (Uradni list RS, št. 117/06, 56/08, 76/08, 5/09, 96/09 in 43/10; ZDDPO-<br />
2) ter Zakonu od dohodkov pravnih oseb ZDDPO-1 (Uradni list RS, št. 33/06 –<br />
UPB2), Pravilnika o izvajanju Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (Uradni list<br />
RS, št. 60/07), Pravilnika o davčnem obračunu davka od dohodkov pravnih oseb<br />
(Uradni list RS, št. 67/10) in Pravilnika o opredelitvi pridobitne in nepridobitne<br />
dejavnosti (Uradni list RS, št. 109/07, 68/09),<br />
• izvaja računovodski nadzor in nadzor nad izpolnjevanjem terjatev in plačilom<br />
obveznosti ter arhivira izvirnike knjigovodskih listin,<br />
• spremlja zunanje predpise s finančno–računovodskega področja in skrbi za<br />
pravočasno uporabo le-teh pri delu, v sodelovanju z direktorjem CTK,<br />
30
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• obračun in evidentiranje poslovnih dogodkov, vezanih na skupne konzorcijske<br />
nabave literature (tuje znanstvene revije in baze podatkov),<br />
• sodeluje z direktorjem CTK pri pripravi notranjih aktov s finančno–računovodskega<br />
področja,<br />
• izvaja obračun plač in drugih osebnih prejemkov zaposlenim in skrbi za evidence na<br />
tem področju (rok za oddajo obrazca M4 – evidenca o izplačanih plačah in o<br />
obračunanem in plačanem prispevku za pokojninsko in invalidsko zavarovanje<br />
prejšnjega leta, ki je 30. april tekočega leta za prejšnje leto),<br />
• pripravlja finančne načrte in realizacije le-teh (za MVZT – visoko šolstvo v skladu s<br />
pogodbo o financiranju dejavnosti praviloma najmanj 4x letno, za ARRS glede na<br />
določila pogodbe o sofinanciranju oziroma najmanj 1x letno, za MK za Nemško<br />
čitalnico najmanj 2x letno, za potrebe vodstva CTK praviloma mesečno oziroma po<br />
potrebi)<br />
• pripravlja letno računovodsko poročilo in obvezne računovodske izkaze (zakonski rok<br />
za oddajo je 28. februar naslednjega leta za prejšnje leto),<br />
• pripravlja premoženjsko bilanco (rok za oddajo je 30. april za premoženjsko bilanco<br />
prejšnjega leta),<br />
• pripravlja druga poročila po potrebi in glede na zakonske predpise (statistična<br />
poročila za Statistični urad RS, za Zavod RS za zaposlovanje in drugo).<br />
Pričakovani rezultati Finančno računovodske službe so predvsem pravočasna oddaja<br />
zahtevkov financerjem za pridobitev finančnih sredstev v skladu s pogodbami o financiranju<br />
dejavnosti, pravočasna plačila obveznosti do dobaviteljev, izplačila plač in osebnih<br />
prejemkov zaposlenim, za tekoča realizirana plačila terjatev (delno s predplačili), obračun in<br />
evidentiranje skupnih konzorcijskih nabav literature (tuje znanstvene revije in baze podatkov)<br />
in urejanje, zajemanje, knjigovodsko evidentiranje, računovodski nadzor in pravočasno<br />
sporočanje podatkov ter priprava zgoraj naštetih poročil in realizacija nalog tako, kot je to<br />
bilo v preteklih letih.<br />
Naloge direktorja:<br />
• organiziranje in vodenje,<br />
• vodenje strokovnega dela,<br />
• predstavljanje in zastopanje,<br />
• skrb za izvajanje poslovne politike in programa dela,<br />
• organiziranje in usklajevanje delovnega procesa,<br />
• skrb za izvajanje odločitev sveta zavoda,<br />
• priprava programa dela,<br />
• priprava poročila o delu in poslovanju,<br />
• skrb za materialno in finančno poslovanje,<br />
• sprememba sistemizacije delovnih mest,<br />
• sodelovanje pri pripravah za novogradnjo.<br />
Pričakovan rezultat dela direktorja je, da bo knjižnica v letu 2011 dosegla približno tak<br />
rezultat dela, kot jih je v nekaj preteklih letih.<br />
Izobraževanja in usposabljanja<br />
Preglednica 12: Predvidene pridobitve formalne izobrazbe delavcev CTK v 2011<br />
študij/šolanje<br />
Število delavcev<br />
Znanstveni magisterij 1<br />
Univerzitetna stopnja 1<br />
Srednješolsko izobraževanje 2<br />
SKUPNO 4<br />
31
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Pri pridobitvi formalne izobrazbe delavcev CTK niso predvideni nobeni izdatki.<br />
Preglednica 13: Usposabljanja v letu 2011<br />
Usposabljanje Število delavcev Okvirni stroški (z<br />
DDV)<br />
Seminar/konferenca I M S P N R F i T d EUR<br />
Teč. za oper. sisteme in aplikac. 2 1500<br />
NT Konferenca ali sorodno 2 1200<br />
Konferenca Online 1 1 1 3000<br />
seminar JN in ostale pravne zad. 1 3 880<br />
Usposabljanje s področ.financ 2 650<br />
Izobr. o javn. finan. in drž.rev. 2 1000<br />
Teč. za pripr. na strok. izpit 1 2 1 1800<br />
Strok. izpit 1 2 1 400<br />
ILDS 1 3000<br />
IGELU 1 800<br />
Konferenca COBISS 2011 1 1 1 1200<br />
Komuniciranje, delo z uporabniki 5 1 1200<br />
COBISS 3 6 5 3800<br />
NUK - izobraževanje 6 600<br />
Knj. Sejem Frankfurt 1 900<br />
NAG ali UKSG 1 1200<br />
tečaji SIST 2 400<br />
ICOLC 1 1500<br />
Tečaji (novi info. viri, novosti) 8 0<br />
ICONDA Board 1 1000<br />
Posvetovanje ZBDS 1 1 1 1 1600<br />
PATLIB konferenca 1 600<br />
IATUL, IFLA, Lida ali LIBER, CIB 1 1 1 3900<br />
Skupaj 32.130<br />
Opomba: I – Oddelek za izposojo,<br />
M – Oddelek medknjižnično izposojo in posredovanje dokumentov,<br />
S – Specializirani informacijski oddelki za tehniko in naravoslovje,<br />
P – Oddelek za pridobivanje in obdelavo gradiva,<br />
N – Nemška čitalnica,<br />
R – Oddelek za razvoj insvetovanje,<br />
F – Finančno-računovodska služba,<br />
i - Služba za informacijsko tehnologijo,<br />
T – Tajništvo knjižnice,<br />
d – direktor knjižnice.<br />
Program usposabljanj se iz najrazličnejših vzrokov nikoli ne izvede v celoti, zato bo<br />
predvidena realizacija le okrog 60%.<br />
1.3.4 Investicije in nakup opreme<br />
Načrt nabave opreme je usklajen s cilji v 2011. Z nakupom novih računalnikov in požarnega<br />
zidu bomo nadaljevali z zagotavljanjem sorazmerno dobre računalniške infrastrukture v CTK.<br />
Nakup je nujen zaradi dotrajanosti dela sedanje opreme na tem področju. Nujna je tudi<br />
zamenjava dotrajane opreme in namestitev nove dodatne opreme na delovna mesta, kjer je<br />
to potrebno.<br />
Z ureditvijo vhodne avle bomo zagotovili pogoje za premestitev računalnikov za dostop do<br />
32
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
storitev interneta iz čitalnice v avlo ter na tak način pridobili približno deset novih čitalniških<br />
mest za študij v čitalnici. Namestili bomo tudi dodatne sedeže za počitek in sprostitev<br />
uporabnikov, načrtujemo tudi ureditev manjšega razstavnega prostora.<br />
Preglednica 14: Načrt nabave opreme v 2011<br />
Prioriteta<br />
Zap.<br />
št.<br />
Članica<br />
1 1 CTK<br />
2 2 CTK<br />
3 3 CTK<br />
4 4 CTK<br />
5 5 CTK<br />
Oprema<br />
Računalniki z<br />
operacijskim<br />
sistemi in<br />
računalniška<br />
oprema.<br />
Omrežni<br />
požarni zid.<br />
Druga<br />
oprema<br />
(fotokopirni<br />
stroji,<br />
tiskalniki,<br />
čitalci črtne<br />
kode…).<br />
Programska<br />
oprema<br />
osebnih<br />
računalnikov<br />
in strežnikov.<br />
Pohištvo za<br />
ureditev<br />
vhodne avle.<br />
Drugo<br />
pohištvo.<br />
Obdobje<br />
(mesec)<br />
Namen opreme<br />
Zamenjavo dotrajanih<br />
računalnikov<br />
in oprema novih<br />
računalniških mest.<br />
Zamenjavo dotrajane<br />
strojne opreme.<br />
Zamenjavo dotrajane<br />
strojne in programske<br />
opreme.<br />
Posodobitev<br />
programske opreme.<br />
Viri sredstev pri nakupu<br />
opreme v letu 2011 (v EUR)<br />
MVZT Trg Skupaj<br />
17.000 0 17.000<br />
5.000 0 5.000<br />
6.500 0 6.500<br />
500 0 500<br />
Ureditev vhodne avle. 8.000 0 8.000<br />
oktoberdecember<br />
oktoberdecember<br />
oktoberdecember<br />
oktoberdecember<br />
junijseptember<br />
6 6 CTK<br />
junijdecember<br />
dotrajanega pohištva.<br />
Zamenjava<br />
802 0 802<br />
SKUPNO 37.802 37.802<br />
Knjižnica razen nabave knjižničnega gradiva in opreme ne načrtuje nobenih investicij v letu<br />
2011.<br />
1.3.5 Investicijsko vzdrževanje<br />
Knjižnica ne načrtuje nobenega investicijskega vzdrževanja v letu 2011.<br />
1.3.6 Kadrovska politika in kadrovski načrt<br />
Kadrovski načrt za leto 2011 je priloga tega načrta in je izdelan na podlagi najnovejših<br />
predpisov ter bo predvidoma ob rebalansu za leto 2011 dopolnjen glede na možne popravke<br />
predpisov s področja plač in kolektivne pogodbe ter glede na možno reorganizacijo. V<br />
kadrovskem načrtu so prikazani plačni razredi po sedaj veljavni Kolektivni pogodbi za<br />
dejavnost vzgoje in izobraževanja v RS. Predvidoma bomo število zaposlenih zmanjšali za<br />
enega zaposlenega ob upokojitvi enega delavca. V začetku 2011 bomo ponovno izvedli<br />
optimizacijo delovnih mest in opravil v CTK ter ugotovili, kje je možno delo še racionalizirati.<br />
Možna redna napredovanja v 2011<br />
Napredovanja delavcev ter odpravo plačnih nesorazmerij bomo izvajali v skladu z veljavnimi<br />
predpisi, navodili resornih ministrstev in dogovori med sindikati in Vlado RS.<br />
Dokončanje formalnega izobraževanja<br />
Predvidoma bo en delavec opravila znanstveni magisterij. Za to bo potrebno zagotoviti<br />
dodatek v višini 72,01 EUR bruto na mesec. Upoštevati je potrebno še spremembe<br />
navedenih zneskov v skladu z veljavnimi predpisi, navodili resornih ministrstev in dogovori<br />
med sindikati in Vlado RS.<br />
33
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
Jubilejne nagrade v 2011<br />
Jubilejne nagrade so usklajene z zneski, ki veljajo od 1.7.2008 naprej in v skladu s<br />
Kolektivno pogodbo za dejavnost vzgoje in izobraževanja v Republiki Sloveniji. Zneski<br />
jubilejnih nagrad se lahko spremenijo po predpisih, ki bodo veljali v letu 2011, kar bo<br />
potrebno dodatno še upoštevati in prišteti k ocenjenim vrednostim. Po trenutno veljavnih<br />
predpisih bomo leta 2011 izplačali 4 jubilejne nagrad (1 za 20 let, 3 za 30 let dela) v skupni<br />
višini 3.083,48 EUR.<br />
Zdravniški pregledi<br />
Preglede delavcev je skladno s podzakonskimi akti iz Zakona o varnosti in zdravju pri delu<br />
potrebno opraviti na vsakih 60 mesecev, pri nekaterih vodstvenih delavcih pa na 36<br />
mesecev. S tem, ko bi vsako leto opravilo pregled 9-10 delavcev, bomo zadostili zakonski<br />
zahtevi o pregledih na 5 in 3 leta in porazdelili breme stroškov na več let.<br />
1.4 POVZETEK POROČILA O DOSEŽENIH CILJIH IN REZULTATIH ZAVODA<br />
ZA LETO 2010<br />
1.4.1 Povzetek ocene realiziranih ciljev<br />
Povzetek ocene realiziranih ciljev v 2010 temelji na realizaciji zastavljenih ciljev v prvih<br />
enajstih mesecih 2010. Natančnejše ocene in podatki o realizaciji ciljev v 2010 bodo<br />
predstavljeni v Poročilu o delu CTK za 2010.<br />
V dosedanji praksi smo opazovali kazalnik Prirast spletnih enot gradiva. Zaradi bistvenih<br />
razlik med poslovnimi modeli posameznih ponudnikov elektronskih vsebin je težko govoriti o<br />
prirastu gradiva, saj v vseh primerih ne gre za nakup gradiva v e-obliki. Zaradi tega smo<br />
vpeljali nov kazalnik Število spletnih enot gradiva, ki ga ponuja knjižnica. Izhodiščna vrednost<br />
tega kazalnika temelji na načrtu za leto 2009. V 2009 smo izpeljali paketni nakup približno<br />
11.000 e-knjig v trajno last, ki jih sedaj prikazujemo v okviru načrtovanih vrednosti.<br />
Vpeljali smo tudi dva nova kazalnika, ki bolj natančno opredeljujeta uporabo elektronskih<br />
informacijskih virov, kar smo v dosedanji praksi opazovali le v kazalniku Število pregledanih<br />
enot e-gradiv. V okviru kazalnika Skupno število vpogledov v vse e-vire prikazujemo skupno<br />
število uporabe vseh tipov elektronskih informacijskih virov, od iskanj v podatkovnih zbirkah,<br />
slovarjih ali drugih referenčnih orodij pa do uporabe celotnih besedil e-knjig in e-revij. V<br />
kazalniku Število pregledanih celotnih besedil e-gradiv pa prikazujemo uporabo primarnih<br />
dokumentov oz. celotnih besedil (poglavja knjig, članki revij) v elektronski obliki. Ta tip<br />
elektronskih informacijskih virov v strukturi izdatkov za vire predstavlja največji delež.<br />
Ocenjujemo, da smo v 2010 dosegli vse zastavljene cilje oz. da smo večino kvantitativno<br />
zastavljenih ciljev tudi presegli. Doseženih je bilo tudi veliko ciljev, ki jih kvantitativno ni<br />
mogoče neposredno ocenjevati, so pa pomembni.<br />
V tem pogledu bi omenil le nekaj najpomembnejših dosežkov:<br />
• utrditev vloge CTK pri konzorcijski nabavi mednarodne znanstvene literature, kar se<br />
kaže v ponovnem pomembnem povečanju sredstev, namenjenih za konzorcije CTK<br />
ter o povečanju števila institucij, vključenih v konzorcije CTK. Na tem področju je za<br />
CTK še posebej pomembno, da v okviru nabavnih kot tudi funkcionalnih konzorcijev<br />
opravlja storitve za vse štiri slovenske univerze Z uporabo sodobnih tehnologij je na<br />
tak način delovanje visokošolskih knjižnic racionalnejše in bolj učinkovito;<br />
• utrditev vloge CTK kot osrednje univerzitetne knjižnice za področje tehnike ter delno<br />
naravoslovja in za nabavo in upravljanje elektronskih informacijskih virov na UL;<br />
• uspešni projekti na področju zagotavljanja sodobnih metod za uporabo informacijskih<br />
virov, kar se kaže v uspešnem upravljanju portala DiKUL ter v uspešnem sodelovanju<br />
z IZUM-om pri vključitvi konzorcijskih partneric v informacijski portal Metaiskalnik;<br />
34
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
• uspešno izvajanje nalog OSIC-a za tehniko, kjer smo poleg stalnih dejavnosti<br />
uspešno začeli izvajati verifikacijo patentov za vsa področja znanosti, za kar je<br />
potreben širok spekter znanja s področja patentne informatike;<br />
• nadaljnja širitev mreže dobaviteljev dokumentov v okviru servisa za dobavo in<br />
posredovanje virov;<br />
• uspešno zagotavljanje virov in storitev knjižnice v prostorih knjižnice, kar se kaže v<br />
podatku, da kljub nadaljevanju pričakovanega trenda zmanjševanja izposoje<br />
tiskanega gradiva ter števila aktivnih uporabnikov število obiskovalcev knjižnice<br />
ostaja na istem nivoju kot v preteklih letih, kar ustreza predvidevanjem, da je<br />
primarna vloga visokošolskih knjižnic na fizičnih lokacijah poleg izposoje gradiva<br />
predvsem v zagotavljanju sodobnega in varnega prostora za študij in oddih<br />
študentov.<br />
Preglednica 15: Kratkoročni cilji v letu 2010 in doseženi rezultati - knjižnična dejavnost<br />
Kratkoročni cilj v<br />
letu 2011<br />
Omogočanje<br />
dostopa do<br />
informacijskih virov<br />
in storitev knjižnice<br />
v spletnem okolju<br />
Načrtovana vrednost kazalnika<br />
za 2010 (kazalnik/vrednost)<br />
Število spletnih enot gradiva, ki ga<br />
ponuja knjižnica /21.500<br />
Razpoložljivost strežnikov<br />
CTK/2009/95%<br />
Skupno število vpogledov v vse e-<br />
vire/2009/-<br />
Število pregledanih celotnih<br />
besedil e-gradiv/240.000<br />
Število nabavljenih tiskanih<br />
monografij in tiskanih<br />
revij/3.010(2.500, 510)<br />
Dosežena vrednost<br />
kazalnika v 2010<br />
23.126 107<br />
99% -<br />
1.400.000 -<br />
1.000.000 416<br />
2.908/ 2.368/540 97/95/106<br />
Indeks<br />
doseženo/načrtovani<br />
Omogočanje<br />
dostopa do gradiv<br />
in informacijskih<br />
virov v prostorih<br />
CTK ter<br />
zagotavljanje<br />
prostora za branje<br />
in študij.<br />
Število aktivnih uporabnikov/6200 7.691 124<br />
Delež študentov med aktivnimi<br />
uporabnik/0,77<br />
0,84 -<br />
Število čitalniških mest/170 170 100<br />
Število računalnikov za dostop do<br />
informacijskih virov in<br />
računalnikov/43<br />
43 100<br />
Število na dom izposojenega<br />
tiskanega gradiva 98.000<br />
101.379 103<br />
Nudenje storitev<br />
uporabnikom.<br />
Število informacijskih storitev<br />
različnih vrst//6240<br />
Število posredovanih in<br />
dobavljenih dokumentov/6500<br />
dokumentov<br />
Organizacija usposabljanj za<br />
uporabnike/35 izvedenih<br />
usposabljanj v različnih oblikah<br />
14083 226<br />
9.500 146<br />
116 331<br />
1.4.2 Investicije in investicijsko vzdrževanje<br />
CTK v 2010 ni izvajal nobenih investicij in investicijskega vzdrževanja.<br />
35
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
1.4.3 Poročilo o kadrovski politiki<br />
V letu 2010 je CTK imel skozi vse leto 46 zaposlenih delavcev. Predvideno število<br />
zaposlenih 31.12.2011 je 45.<br />
Število zaposlenih je knjižnica od leta 1991 sama od sebe zmanjšala za dvanajst delavcev,<br />
ob tem, da je v teh letih močno razširila svojo dejavnost predvsem s programi, ki zagotavljajo<br />
uporabo virov in storitev knjižnice najširšemu krogu uporabnikov (upravljanje konzorcijev<br />
mednarodne znanstvene literature, SIC za strojništvo, OSIC za tehniko, sodobne metode<br />
posredovanja dokumentov, upravljanje portala Digitalne knjižnice UL, upravljanje Nemške<br />
čitalnice).<br />
V letu 2011 bomo sprejeli nov akt o sistemizaciji delovnih mest v CTK, ki bo usklajen z<br />
določili novega Statuta CTK, hkrati pa bo zagotavljal pogoje, da bomo lahko operativno v<br />
celoti izvedli predvideno reorganizacijo v skladu z rezultati optimizacije delovnih mest in<br />
opravil v knjižnici.<br />
Kadrovske spremembe v 2010 so bile naslednje: namesto Dunje Kovač smo za določen<br />
čas zaposlili Tanjo Žbogar.<br />
Napredovanja: v skladu z veljavnimi predpisi in zakoni je s 1.4.2010 pogoje za redno<br />
napredovanje na delovnem mestu izpolnilo sedem delavcev, ki so napredovali za en razred<br />
(en delavec iz 38. v 39. plačni razred, en delavec iz 34. v 35. plačni razred, en delavec iz 31.<br />
v 32. razred, en delavec iz 30. v 31. plačni razred, en delavec iz 23. v 24. plačni razred, en<br />
delavec iz 22. v 23. plačni razred ter en delavec iz 21. v 22. plačni razred).<br />
Jubilejne nagrade: V letu 2010 je bilo izplačano 5 jubilejnih nagrad zaposlenim v skupni<br />
višini 3.494,61 EUR (1 za 10 let, 1 za 20 let in 3 za 30 let dela).<br />
Pridobitev formalne izobrazbe: en delavec je v 2010 opravil znanstveni magisterij.<br />
1.4.4 Povzetek poročila o finančnih rezultatih<br />
Povzetek poročila o finančnih rezultatih temelji na oceni realizacije po denarnem toku.<br />
Podrobnejše finančno poročilo bomo v skladu z zakonsko predpisanimi roki izdelali do konca<br />
februarja.<br />
Nekaj temeljnih značilnosti poročila o finančnih rezultatih in razmer na tem področju v CTK,<br />
ki so lahko morebitno vodilo za spremembe v sistemu:<br />
- Plače, drugi izdatki zaposlenim in prispevki delodajalca za socialno varnost:<br />
plače so bile usklajevane v skladu z veljavnimi predpisi in spremembami in<br />
dopolnitvami Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Problem načrtovanja v tem<br />
segmentu nastaja predvsem pri zagotavljanju sredstev za delovanje Nemške<br />
čitalnice. Zaradi tega, ker so plače, osebni prejemki in prispevki financirani 50% iz<br />
sredstev MVZT in 50% iz MK nastaja problem, ker MK od CTK zahteva pripravo<br />
finančnega načrta že konec oktobra za naslednje leto in po tem MK ne upošteva<br />
sprememb na tem področju (spremembe osnovnih plač, KDPZ ipd.). Zaradi tega smo<br />
morali zmanjšati že načrtovana sredstva iz fonda MVZT in jih prilagoditi MK. Ob<br />
spoštovanju vseh pogodbenih obveznosti ter financiranja plače za delavca po<br />
sistemu 50:50 prihaja do presežka odhodkov nad prihodki za ta namen (v letu 2010<br />
za cca 170 EUR). Veljalo bi, da se obe ministrstvi, ki financirata dejavnost Nemške<br />
čitalnice v tem segmentu uskladita. Postavki plače in drugi izdatki zaposlenim in<br />
prispevki delodajalca za socialno varnost (tudi KDPZ) je realizirana v nižjem znesku<br />
od načrtovanega za leto 2010 zaradi odsotnosti z dela zaradi bolezni nad 30 dni (v<br />
breme ZZZS), zaradi nege družinskega člana, zaradi koriščenja očetovskega<br />
dopusta, porodniškega dopusta, ko nismo takoj dobili nadomestno zaposlitev, zaradi<br />
36
Program dela CTK-ja za leto 2011<br />
neizplačanih vseh načrtovanih odpravnin ob upokojitvi in drugih odsotnosti v letu<br />
2010, je prišlo do prihranka na postavki plače v višini 30.575,98 EUR.<br />
Preglednica 16: Ocena realizacije finančnega načrta CTK za 2010 po načelu denarnega<br />
toka<br />
Z.št. Konto Naziv konta<br />
Fin.načrt za<br />
l.2010<br />
Ocena realiz.l<br />
2010 Ind.real./nač.<br />
1 2 3 4 5 6(5/4)<br />
I. SKUPAJ PRIHODKI CTK (1.4) 3.350.648,21 3.410.910,57 102<br />
1 710<br />
Udeležba na dobičku in<br />
dohodki od premoženja 3.287,00 3.245,45 99<br />
2 713<br />
Prihodki od prodaje<br />
blaga in storitev 195.373,87 202.342,27 104<br />
3 714 Drugi nedavčni prihodki 55.833,00 71.182,93 127<br />
4 720<br />
Prihodki od prodaje<br />
osnovnih sredstev 210,00 95,48 45<br />
5 740<br />
Transferni prihodki iz<br />
drug.javnofinanč.institucij 3.095.944,34 3.134.044,44 101<br />
II. SKUPAJ STROŠKI IN ODHODKI (6..9) 3.450.338,40 3.407.278,36 99<br />
6 400<br />
Plače in drugi izdatki<br />
zaposlenim 1.047.791,24 1.020.311,31 97<br />
7 401<br />
Prispevki delodaj.za<br />
soc.varnost (tudi KDPZ) 167.352,17 164.256,12 98<br />
8 402<br />
Izdatki za blago in<br />
storitve (tudi<br />
literatura,konz.nab.) 2.189.832,99 2.177.366,14 99<br />
9 420<br />
Nakup in gradnja<br />
osnovnih sredstev<br />
(opreme) 45.362,00 45.344,79 100<br />
III. RAZLIKA MED PRIHODKI IN<br />
ODHODKI (I - II) -99.690,19 3.632,21<br />
IV. PREJETA VRAČILA DANIH<br />
POSOJIL - POVEČANJE SREDSTEV 750,00 740,40 99<br />
10 750<br />
Prejeta vračila danih<br />
posojil 750,00 740,40 99<br />
V. SKUPAJ POVEČANJE-<br />
ZMANJŠANJE SREDSTEV (III + IV) -98.940,19 4.372,61<br />
- Materialni izdatki: materialne izdatke CTK lahko v grobem razdelimo na izdatke za<br />
literaturo, izdatke za vzdrževanje prostorov in obratovalne stroške knjižnice ter ostale<br />
izdatke (usposabljanje zaposlenih, izdatki za izvajanje predpisov, zagotavljanje<br />
varnosti v čitalnicah ipd.). CTK razen izdatkov za literaturo in obratovalne stroške<br />
veliko večino sredstev za materialne izdatke pridobi iz drugih prihodkov javne službe<br />
in iz prihodkov od prodaje blaga in storitev. Zato bi bilo za knjižnico izjemnega<br />
pomena, če bi tudi obratovalne stroške (podobno kot najemnino) prerazporedil pod<br />
posebno postavko financerja MVZT in na tak način dosegli t.i. zaščiteni proračun za<br />
literaturo ("protected budget"). V sedanji praksi se dogaja, da gre poviševanje<br />
obratovalnih stroškov, na kar knjižnica ne more vplivati, na rovaš proračuna za<br />
literaturo. Pri postavki izdatki za blago in storitve (tudi literatura, konzorcijske nabave)<br />
in nakup opreme je realizacija v mejah načrtovane porabe.<br />
- Prihodki od prodaje blaga in storitev: prihodki od prodaje blaga in storitev in drugi<br />
nedavčni prihodki so bili višji od načrtovanih za cca 9%. Enako velja za transferne<br />
prihodke iz drugih javnofinančnih organizacij. Razlog je v tem, da smo v letu 2010 od<br />
37
<strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica<br />
Univ e rz e v <strong>Ljubljani</strong><br />
Trg republike 3, 1000 Ljubljana, p.p. 90/II, Slovenija<br />
telefon: (01) 2514 072, faks: (01) 425 66 67, E-pošta: post@ctk.uni-lj.si<br />
OBRAZLOŽITEV FINANČNEGA NAČRTA ZA LETO 2011<br />
Ljubljana, 15.01.2011<br />
Oseba odgovorna za sestavljanje:<br />
Marija Slana, ekonomist<br />
vodja Finančno računovodske službe<br />
Odgovorna oseba:<br />
Miro Pušnik, univ.dipl.inž.zooteh.<br />
Direktor<br />
Telefon: 01/2003443
Finančni načrt je pripravljen v skladu s 26. členom Zakona o javnih financah<br />
(Uradni list RS, št. 79/99, 124/00, 79/01, 30/02, 56/02-ZJU, 110/02-ZDT-B,<br />
127/06-ZJZP, 14/07-ZSPDPO, 109/08, 49/09, 38/10-ZUKN), Navodilom o<br />
pripravi finančnih načrtov posrednih uporabnikov državnega in občinskih<br />
proračunov (Uradni list RS, št. 91/00 in 122/00), Uredbo o dokumentih<br />
razvojnega načrtovanja in postopkih za pripravo predloga državnega proračuna<br />
(Uradni list RS, št. 54,10), 16. členom Navodila o pripravi zaključnega računa<br />
državnega in občinskega proračuna ter metodologije za pripravo poročila o<br />
doseženih ciljih in rezultatih neposrednih in posrednih uporabnikov proračuna<br />
(Uradni list RS, št. 12/01, 10/06 in 08/07), Uredbo o enotni metodologiji za<br />
pripravo in obravnavo investicijske dokumentacije na področju javnih financ<br />
(Uradni list RS, št. 60/06 in 54/10), Uredbo o javnem financiranju visokošolskih<br />
in drugih zavodov od leta 2004 do leta 2010 (Uradni list RS, št. 134/03, 72/04,<br />
4/06, 132/06, 99/08, 30/09, 110/09, 60/10 in 88/10) in navodili Ministrstva za<br />
visoko šolstvo, znanost in tehnologijo številka 612-3/2010/24 z dne 29.11.2010.<br />
Izhodišča za načrtovanje stroškov dela so:<br />
- Kolektivna pogodba za javni sektor z vsemi podpisanimi aneksi (Uradni<br />
list RS, št. 57/08, 86/08, 3/09, 16/09, 23/09, 33/09, 48/09, 91/09, 8/10 –<br />
odl.US, 31/10, 83/10 in 89/10,<br />
- Zakon o interventnih ukrepih (Uradni list RS, št. 94/10),<br />
- Dogovora o ukrepih na področju plač in drugih prejemkov v javnem<br />
sektorju za leti 2011 in 2012 (Uradni list, RS, št. 89/10 ter<br />
- Proračunski priročnik Ministrstva za finance za 2011-2012,<br />
- Zakon o sistemu plač v javnem sektorju; ZSPJS (Uradni list RS, št. 108/09-<br />
/UPB13, 107/09-odl.US, 13/10, 59/10, 85/107/10),<br />
- Uredba o kriterijih za določitev višine položajnega dodatka za javne<br />
uslužbence (Uradni list RS, št. 85/10.<br />
Kolektivna pogodba za javni sektor z vsemi podpisanimi aneksi, Zakon o<br />
interventnih ukrepih, Dogovor o ukrepih na področju plač in drugih<br />
prejemkov v javnem sektorju za leti 2011 in 2012:<br />
- splošna uskladitev osnovnih plač se v letu 2011 izvede s 1. januarjem<br />
2011, in sicer s povečanjem za 0,55% (plačna lestvica – Uradni list RS, št.<br />
107/10 z dne 29.12.2010, veljavna od 1.1.2011 dalje);<br />
- tretja in četrta razlika za odpravo nesorazmerja za odpravo plačnih<br />
nesorazmerij se v letu 2011 ne izplačata, tako da te stroške v letu 2011<br />
nismo načrtovali;<br />
- ker moramo finančni načrt za Nemško čitalnico – knjižnico zaradi zahtev<br />
Ministrstva za kulturo (v nadaljevanju: MK) pripraviti že koncem oktobra<br />
tekočega leta za naslednje leto, nastane problem predvsem pri plačah in<br />
prispevkih delodajalca, ker takrat še niso znane vse spremembe osnove za<br />
2
načrtovanje in ker je iz teh sredstev zagotovljeno financiranje 50%<br />
stroškov dela (50% je zagotovljeno iz sredstev Ministrstva za visoko<br />
šolstvo, znanost in tehnologijo, v nadaljevanju: MVZT) ter glede na<br />
dejstvo, da je zaposlena le ena oseba. V letu 2011 smo izplačila plače<br />
načrtovali v višini veljavne lestvice osnovnih plač v oktobru 2010 s 1.<br />
julijem 2010 (sprememba s 1. januarjem 2011 pa je bila objavljena v<br />
Uradnem listu RS, št. 107/10 z dne 29.12.2010). Zaradi tega bo nastala<br />
razlika pri plači pri obeh financerjih po obeh načelih - po načelu<br />
denarnega toka in po načelu poslovnega dogodka, ker smo zaposlenemu<br />
dolžni izplačevati plačo v skladu z ZSPJS!<br />
Iz teh sredstev je možen prihranek le če pride do odsotnosti z dela zaradi<br />
nege družinskega člana (sredstva povrne ZZZS) ali če bi prišlo do<br />
odsotnosti z dela zaradi bolezni nad 30 dni, v vseh ostalih primerih je<br />
potrebna zagotovitev 100%-tne višine stroškov dela s strani obeh<br />
financerjev. Isto pravilo velja za zaposleno sodelavko, ki je financirana iz<br />
sredstev Javne agencije za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije (v<br />
nadaljevanju: ARRS);<br />
- regres za letni dopust za leti 2011 in 2012 je 692 EUR na zaposlenega<br />
(enako kot v letu 2010), drugi osebni prejemki ostanejo na ravni ocenjene<br />
realizacije leta 2010;<br />
Izdatki za blago in storitve se načrtujejo v enaki višini, kot je bila ocenjena<br />
realizacija v letu 2010. Na tem mestu opozarjamo na dejstvo, da CTK krije iz<br />
sredstev za izdatke za blago in storitve financerja MVZT le nakupe literature<br />
za knjižne fonde CTK in za vzdrževalne in obratovalne stroške poslovnih<br />
prostorov v stavbi TR/3 na Trgu republike 3 (sodilo za delitev teh stroškov<br />
je število zaposlenih:<br />
o zmanjšano za enega zaposlenega na Nemški čitalnici - knjižnici, ker<br />
po posebni pogodbi krije vse stroške Ministrstvo za kulturo ter<br />
o povečano za tri zaposlene v Kemijski knjižnici Fakultete za kemijo<br />
in kemijsko tehnologijo <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong>,<br />
o za tri zaposlene se krijejo stroški iz drugih nejavnih prihodkov za<br />
delovanje javne službe,<br />
o za še dva zaposlena krije stroške ARRS za OSIC za tehniko,<br />
o za enega zaposlenega se krijejo stroški iz prihodkov od prodaje<br />
blaga in storitev na trgu<br />
o za preostanek stroškov pa se bremenijo sredstva financerja MVZT,<br />
praviloma za devetintrideset zaposlenih oziroma skupaj CTK 45<br />
(brez Nemške čitalnice – knjižnice) + UL FKKT 3 = 48 zaposlenih;<br />
3
1. FINANČNI NAČRT CENTRALNE TEHNIŠKE KNJIŽNICE V<br />
LJUBLJANI ZA LETO 2011 – Splošni del<br />
IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV DOLOČENIH UPORABNIKOV (PO NAČELU<br />
POSLOVNEG DOGODKA) – splošni del<br />
A) PRIHODKI OD POSLOVANJA AOP860 IN D) CELOTNI PRIHODKI AOP870 so<br />
načrtovani v letu 2011 v primerjavi z ocenjeno realizacijo leta 2010 za cca 6.000 EUR<br />
več (prenos neporabljenih sredstev za leto 2010 s konta 240 – obveznosti do<br />
neposrednih uporabnikov državnega proračuna na konto 760 Prihodki od prodaje<br />
proizvodov in storitev), prihodki od prodaje materiala in blaga pa so načrtovani v<br />
približno isti višini kot ocenjeni za leto 2010.<br />
N) CELOTNI ODHODKI AOP888 so načrtovani tudi v za cca 6.000 EUR višji višini zaradi<br />
načrtovane prenove avle in na takšen način povečanje uporabnega prostora za študente in<br />
druge uporabnike naše knjižnice. Stroški dela so načrtovani za približno 5.000 EUR več,<br />
predvsem zaradi drugih stroškov dela AOP878 zaradi načrtovanih stroškov za izplačilo<br />
odpravnin ob upokojitvi.<br />
V letu 2011 so načrtovani prihodki in odhodki po načelu poslovnega dogodka izravnani<br />
tako kot je to ocena realizacije leta 2010.<br />
Iz kazalcev je razvidno, da znaša delež stroškov dela v celotnih odhodkih 74 %, vendar je<br />
ta delež še višji, ker je med stroški blaga, materiala in storitev AOP871 tudi strošek dela za<br />
čistilke in varnostno službo poslovnih prostorov v TR/3, ki pa ni kot takšen tudi prikazan<br />
(je strošek storitev). Strošek dela na zaposlenega kot kazalec celotnih prihodkov in<br />
odhodkov na zaposlenega je v primerjavi z oceno realizacije za približno 0,38% višji.<br />
PRIHODKI IN ODHODKI DOLOČENIH UPORABNIKOV PO VRSTAH<br />
DEJAVNOSTI (PO NAČELU POSLOVNEGA DOGODKA) – splošni del<br />
A) PRIHODKI OD POSLOVANJA AOP660 je pri načrtovanih prihodkih od prodaje blaga in<br />
storitev na trgu za leto 2011 približno enaka višina teh ocenjenih prihodkov za leto 2010.<br />
Enako pravilo velja za odhodke od prodaje blaga in storitev na trgu.<br />
Prihodki za izvajanje javne službe so načrtovani za leto 2011 v za cca 6.000 EUR višjem<br />
znesku v primerjavi z oceno realizacije leta 2010.<br />
Enako tako so N) CELOTNI ODHODKI AOP688 tudi načrtovani v za cca 6.000 višjem<br />
znesku od ocenjene realizacije leta 2010. Ta razlika izhaja predvsem v višjih drugih stroških<br />
dela (kot je že bilo povedano, zaradi načrtovanega izplačila odpravnine ob upokojitvi).<br />
1.1. IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV DOLOČENIH UPORABNIKOV (PO NAČELU<br />
DENARNEGA TOKA V EUR)<br />
I.)<br />
PRIHODKI<br />
Pri postavki AOP 401 I. SKUPAJ PRIHODKI načrtujemo nekoliko nižje prihodke v primerjavi<br />
z ocenjenimi prihodki za leto 2010. AOP404 a. Prihodki iz državnega proračuna načrtujemo v<br />
primerjavi z ocenjenimi za leto 2010 le za cca 7.000 EUR višje, vendar pa so ti prihodki<br />
4
dejansko načrtovani v nižjem znesku v primerjavi z dejansko zagotovljenim prihodki za leto<br />
2010 (nižji denarni tok zaradi prihranka zaradi odsotnosti od dela zaradi bolezni zaposlenih nad<br />
30 dni, nege družinskega člana, koriščenja očetovskega dopusta, krvodajalstva) in enako tako<br />
za leto 2011.<br />
Pri AOP 413 d. prejetih sredstvih iz javnih skladov in agencij načrtujemo za leto 2011 isto<br />
višino kot ocenjeno realizacijo za leto 2010, ker načrtujemo, da bomo za financiranje<br />
konzorcijskih nabav tuje znanstvene literature (revij) od strani ARRS pridobili približno enaka<br />
sredstva kot v letu 2010 (po pogodbi o sofinanciranju nakupa tuje znanstvene literature in baz<br />
podatkov št. 1000-09-49/0024/548 za leto 2009 smo 15. januarja 2010 prejeli drugi obrok v<br />
višini 557.859,81 EUR in 20. oktobra 2010 sredstva za 1. obrok po pogodbi o sofinanciranju<br />
tuje znanstvene literature in baz podatkov št. 1000-10490009/548 v obdobju za leto 2010 v<br />
višini 973.448,52 EUR). Drugi obrok po tej pogodbi za leto 2010 v višini 853.385,40 EUR<br />
smo že prejeli na naš podračun EZR dne 10.01.2011), preostanek sredstev za 1. obrok po<br />
pogodbi za leto 2011 načrtujemo v približno isti višini kot v letu 2010 (kakšna bo dejanska<br />
višina bomo vedeli predvidoma septembra 2011).<br />
Načrtujemo nižje AOP420 B. Druge prihodke za izvajanje dejavnosti javne službe kot tudi<br />
malo nižje AOP431 2. PRIHODKI OD PRODAJE BLAGA IN STORITEV NA TRGU.<br />
II.)<br />
ODHODKI<br />
Pri postavki oznake AOP 437 II. SKUPAJ ODHODKI načrtujemo za cca 1,2% višje<br />
odhodke. Razlog je v tem, da načrtujemo višje izdatke za blago in storitve za izvajanje javne<br />
službe za cca 3% na AOP 453 v primerjavi z oceno realizacije leta 2010. Razlog je v tem, da<br />
smo v letu 2010 na podlagi ocenjene realizacije ugotovili, da je pri financerju MVZT prišlo do<br />
nižje porabe za nakup literature zaradi tega, ker načrtovanih računov za nakup podatkovnih<br />
baz za leto 2011 (ki se začnejo uporabljati v obdobju od 1 januarja do 31. decembra<br />
naslednjega leta) v decembru 2010 ni bilo (prispeli so šele v januarju 2011, kljub naročilu v<br />
decembru leta 2010 in bodo plačani v januarju 2011), kljub skrbno načrtovanem prihranku pri<br />
knjigah za ta nakup do konca leta 2010. Zaradi tega smo v letu 2011 načrtovali višjo porabo pri<br />
izdatkih za literaturo iz sredstev financerja MVZT za cca 21.153 EUR, kljub temu, da bodo<br />
dejansko sredstva za leto 2011 nižja, ker smo načrtovali višje izdatke za blago in storitve za<br />
poslovne prostore v TR/3 na Trgu republike 3 v breme istega financerja. Tukaj so tudi novi<br />
izdatki za varovanje prostorov čitalnice CTK od oktobra 2010 dalje, ko je prisoten varnostnik,<br />
v popoldanskih urah od 17,30 do 21,30 ure zaradi problemov, ki so jih imeli študenti in drugi<br />
člani naše knjižnice, ki pridejo v popoldanskem času, z nezaželenimi obiskovalci, kar je bilo<br />
možno rešiti le na takšen način. Ta izdatek za obdobje januar – junij in september – december<br />
znaša cca 8.400 EUR)<br />
Izdatki za energijo, vodo, komunalne storitve in komunikacije AOP456 so višji zaradi<br />
predvidenih višjih izdatkov za energijo (TR/3), zaradi spremembe oziroma novega izdatka za<br />
najem optičnega kabla na relaciji od Aškerčeve ulice do CTK, kar je do septembra leta 2010<br />
krila Univerza v <strong>Ljubljani</strong>, od oktobra 2010 dalje jih mora kriti CTK sama (letni izdatek znaša<br />
cca 5.250,00 EUR). Drugih izdatkov za redne materialne stroške finacer MVZT ne zagotavlja,<br />
temveč redne materialne stroške krijemo iz sredstev drugih javnih prihodkov javne službe.<br />
Za tekoče vzdrževanje AOP459 smo tudi načrtovali višje izdatke zaradi predvidene obnove avle<br />
(čiščenje in pleskanje, ker bodo odstranjene omare) in uporaba le te za razširitev ponudbe<br />
CTK.<br />
5
Izdatke za izdatke za službene potovanja za izobraževanje (AOP 458) in za kotizacije za<br />
udeležbe na kongresih, posvetih ipd. (delno AOP 463) smo načrtovali približno isto višino kot<br />
ocenjeno realizacijo leta 2010.<br />
Pri AOP 439 Plače in drugi izdatki zaposlenim načrtujemo nižje odhodke, ker je v letu 2011<br />
načrtovana nižje izplačilo sredstev za delovno uspešnost kot je ocenjena za leto 2010, ter<br />
minimalno (0,41%) višje plače in dodatke v primerjavi z ocenjeno realizacijo za leto 2010, ker<br />
so v načrtu za leto 2011 upoštevani vsi prihranki na podlagi dokumentov, ki smo jih prejeli v<br />
januarju 2011 in tudi odsotnosti z dela zaradi bolezni nad 30 dni (dva sodelavca) od decembra<br />
2010 (izplačilu januar 2011) do predvidoma februarja 2011 (denarni tok marec 2011), zaradi<br />
dopusta zaradi nege otroka v krajšem delovnem času, zaradi ocenjene odsotnosti zaradi nege<br />
družinskega člana v letu 2011 (glede na realizirane odsotnosti zaradi nege v letu 2010 in v<br />
prejšnjih letih), zaradi odsotnosti z dela do 30 dni v breme delodajalca (nadomestilo v višini<br />
90% plače) in tudi ocenjen prihranek zaradi navedenih odsotnosti v letu 2010 predvsem pri<br />
sredstvih financerja MVZT, kjer je ta ocenjen na cca 29.660 EUR, ker pomeni, da je potrebno<br />
toliko manj proračunskih sredstev. Razen tega načrtujemo, ob redni upokojitvi sodelavke,<br />
ukinitev tega delovnega mesta predvidoma s 1. julijem 2011, kar pomeni zmanjšanje števila<br />
redno zaposlenih v letu 2011 in 100%-tni prihranek pri stroških plač v letu 2012!<br />
AOP446 Drugi izdatki zaposlenim so načrtovani v višji višini za 185,36% zaradi načrtovanega<br />
izplačila odpravnin ob redni upokojitvi predvidoma v juliju 2011.<br />
Pri Investicijskih odhodkih AOP470 so načrtovani odhodki nižji kot ocenjena realizacija leta<br />
2010 (nakup knjigomata v letu 2010, ki so bili kriti iz neporabljenih sredstev amortizacije,<br />
obračunane v breme prihodkov iz naslova prodaje blaga in storitev iz prejšnjih let) oziroma<br />
načrtujemo nadomestitev opreme v letu 2011 v višini 37.802 EUR kot so ta sredstva<br />
zagotovljena pri financerju MVZT.<br />
2. ODHODKI IZ NASLOVA PRODAJE BLAGA IN STORITEV NA TRGU - AOP 481 so<br />
načrtovani višje za 5,48 % zaradi načrtovane prenove avle (kot je to navedeno pri AOP459), ki<br />
bo delno krita iz sredstev, pridobljenih iz naslova prodaje blaga in storitev na trgu. Delovna<br />
uspešnost za leto 2011 je načrtovana v cca 50% nižji višini zaradi tega, ker je v letu 2010 bila<br />
izplačana delovna uspešnost iz tega naslova za leto 2009 (v januarju 2010) in akontacije<br />
delovne uspešnosti za leto 2010 v decembru 2010.<br />
III/2 PRESEŽEK ODHODKOV NAD PRIHODKI AOP486 je načrtovan presežek odhodkov nad<br />
prihodki v višini 50.854 EUR zaradi že pojasnjene razlike pri ocenjenih neporabljenih sredstvih<br />
leta 2010 pri AOP439 (stroški dela) in AOP453 (literatura).<br />
Pri 1.2. Izkazu računa finančnih terjatev in naložb določenih uporabnikov (po načelu<br />
denarnega toka) načrtujemo višja vračila posojil (za 178,51% več) od posameznikov v višini<br />
1.321 EUR, ker želi kupec stanovanja do 31.12.2012 odplačati celoten dolg do CTK, da bi<br />
lahko potem uredil lastništvo stanovanja, kupljenega po Stanovanjskem zakonu, v zemljiški<br />
knjigi .<br />
Zaradi tega bo pri 1.3. Izkazu računa financiranja določenih uporabnikov (po načelu<br />
denarnega toka) zmanjšanje na oznaki AOP 573 za to vračilo in bo znašalo zmanjšanje<br />
sredstev na računih 49.533 EUR in ne 50.854 EUR.<br />
6
2.1 FINANČNI NAČRT CENTRALNE TEHNIŠKE KNJIŽNICE UNIVERZE V<br />
LJUBLJANI ZA LETO 2011 - Posebni del (po načelu denarnega toka)<br />
To je prikaz prihodkov in odhodkov po financerjih z oceno realizacije leta 2010 in finančnim<br />
načrtom za leto 2011.<br />
Kot je že bilo zgoraj pojasnjeno, je iz preglednice razvidna ocenjena realizacija leta 2010, ki<br />
predvsem podrobno loči A KNJIŽNIČNA DEJAVNOST s podatki 1 Plače in dodatno<br />
pokojninsko zavarovanje, 2 Prispevke delodajalca za socialno varnosti, 3 Druge osebne<br />
prejemke, 4 Izdatke za blago in storitve od B NEMŠKE KNJIŽNICE z zgoraj navedenimi<br />
podatki in C INVESTICIJE IN INVESTICIJSKO VZDRŽEVANJE, kjer se ločijo investicije,<br />
oprema, investicijsko vzdrževanje (CTK od MVZT pridobi le sredstva za nadomestitev<br />
opreme). V letu 2010 je bila izplačana delovna uspešnost iz naslova prodaje blaga in storitev<br />
na trgu in na podlagi za leto 2009 in akontacija delovne uspešnosti za leto 2010 na podlagi<br />
Uredbe o delovni uspešnosti iz naslova prodaje blaga in storitev na trgu (Uradni list, št.<br />
97/09), Pravilnika o določitvi sredstev za delovno uspešnost iz naslova prodaje blaga in<br />
storitev na trgu v javnih zavodih iz pristojnosti MVZT (Uradni list RS, št. 1/10) in Pravilnika o<br />
določitvi obseg sredstev za plačilo delovne uspešnosti iz naslova prodaje blaga in storitev na<br />
trgu ter o določitvi nejavnih prihodkov pri izvajanju javne službe, ki se štejejo v prihodke iz<br />
prodaje blaga in storitev na trgu, v javnih zavodih in agencijah na področju kulture ter<br />
Radioteleviziji Slovenija (Uradni list RS, št. 107/2009, z dne 24.12.2009). Pravilnik (Uradni list<br />
RS, št. 107/2009) v 3. členu našteva nejavne prihodke iz naslova izvajanja javne službe, med<br />
katerimi sta v peti točki navedena članarina in zamudnina v knjižnicah, v drugem odstavku 2.<br />
člena pa je navedeno, da se lahko za plačilo delovne uspešnosti iz naslova prodaje blaga in<br />
storitev na trgu nameni največ 25 odstotkov nejavnih prihodkov iz preteklega leta v knjižnicah<br />
in arhivih. <strong>Centralna</strong> tehniška knjižnica <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> je javni zavod z glavno<br />
dejavnostjo 91.011 Dejavnost knjižnic. V letu 2011 načrtujemo izplačilo akontacije delovne<br />
uspešnosti iz nejavnih prihodkov dejavnosti javne službe v višini I. bruto 4.953 EUR in<br />
akontacijo iz naslova prodaje blaga in storitev na trgu v višini I. bruto 1.850 EUR. Izplačilo bo<br />
možno, če bo razlika med prihodki in odhodki iz naslova nejavnih prihodkov javne službe in iz<br />
naslova razlike med prihodki in odhodki iz naslova prodaje blaga in storitev na trgu.<br />
Priloga temu posebnemu delu finančnega načrta je preglednica finančnega načrta potrebnih<br />
sredstev financerja MVZT po mesecih in po postavkah, ločeno za stroške dela, literaturo,<br />
vzdrževalne in obratovalne stroške poslovnih prostorov CTK na Trgu republike 3, stroške za<br />
premije kolektivnega pokojninskega zavarovanja ter še podatki za stroške dela za Nemško<br />
čitalnico – knjižnico.<br />
Ker na višino vzdrževalnih in obratovalnih stroškov poslovnih prostorov CTK v stavbi TR/3 na<br />
Trgu republike 3 (Priloga 1 – načrt potrebnih sredstev za prostore TR/3 za leto 2011 in ocena<br />
realizacije leta 2010) ne moremo vplivati (med stroški pa so tudi stroški dela čistilk, varnostne<br />
službe), je del, ki se krije iz sredstev financerja MVZT (sodila navedena na strani 3 te<br />
obrazložitve), pomeni, da višji odhodki za kritje teh stroškov pomenijo znižanje sredstev za<br />
literaturo, ker so s strani MVZT izdatki za blago in storitve zagotovljena v skupnem znesku.<br />
V stolpcu 16, kjer so načrtovane plače in osebni prejemki zaposlenih v skupnem znesku<br />
963.103 EUR, prispevki delodajalca v znesku 135.133 EUR in premije kolektivnega dodatnega<br />
pokojninskega zavarovanje v znesku 18.414 EUR oziroma skupaj 1.116.650 EUR, ki jih je v<br />
letu 2011 potrebno zagotoviti v nižjem znesku zaradi ocenjenega prihranka leta 2011 v višini<br />
29.660 EUR oziroma le v višini 1.086.990 EUR in v primerjavi z ocenjeno realizacijo za leto<br />
7
2010 iz stolpca 4 preglednica 2.1., ki znaša 1.116.800 EUR pomeni to prihranek za cca 3%.<br />
V stroških dela za leto 2011 je upoštevana rast osnovnih plač s 1. januarjem 2011 za 0,55% ter<br />
izplačilo v 100%-tni višini sredstev napredovanja zaposlenih s 1. aprilom 2010 (sedem<br />
napredovanj), ki so v letu 2010 bila izplačana za 8 mesecev, v letu 2011 pa bo za 12 mesecev.<br />
V decembru 2010 je ena sodelavka magistrirala in ji po ZSPJS pripada dodatek za magisterij,<br />
ker pomeni cca 870 EUR višjo porabo za plače v primerjavi z oceno realizacije leta 2010.<br />
Pri postavki odpravnina ob upokojitvi sta, kot je že navedeno, načrtovani izplačili dveh<br />
odpravnin v juliju 2011 v višini 12.723 EUR, v letu 2010 pa je bila izplačana ena odpravnina le<br />
v višini 4.335 EUR. Če ne bi bilo izplačila odpravnin, bi bil potem prihranek 3,4%! Po<br />
upokojitvi sodelavke, predvidoma v juliju 2011, bo ukinjeno eno delovno mesto, kar pomeni v<br />
letu 2012 toliko manjšo porabo.<br />
Načrt strukture prihodkov in odhodkov za leto 2011 po virih financiranja<br />
Pri javni službi, ki pomeni 98,8% prihodkov in odhodkov, je sestava prihodkov sledeča:<br />
46,2% znašajo načrtovani prihodki financerja MVZT,<br />
45,7% znašajo prihodki ARRS,<br />
0,5% znašajo prihodki drugih ministrstev - MK,<br />
4,9% znašajo sredstva od prodaje blaga in storitev iz naslova izvajanja javne službe.<br />
1,5% znašajo drugi viri.<br />
Podobna sestava je tudi pri odhodkih:<br />
47% znašajo načrtovani prihodki financerja MVZT,<br />
45% znašajo prihodki ARRS,<br />
0,5% znašajo prihodki drugih ministrstev - MK,<br />
4,8% znašajo sredstva od prodaje blaga in storitev iz naslova izvajanja javne službe.<br />
1,5% znašajo drugi viri.<br />
Prihodki iz odhodki od prodaje blaga in storitev na trgu pa znašajo 1,2%.<br />
Sredstva od prodaje blaga in storitev na trgu (AOP 431)<br />
Deleži so sledeči:<br />
- Prihodki od gospodarskih družb in samostojnih podjetnikov 90,46% 36.069 €<br />
- Prihodki od javnega sektorja v Sloveniji 6,1% 2.431 €<br />
- Prihodki od najemnin za poslovne in druge prostore 3,44% 1.375 €<br />
Prihodki od najemnin za poslovne in druge prostore so prihodki od najemnine za oddajo<br />
stanovanja na Adamičevi 10 v <strong>Ljubljani</strong>.<br />
8