Infrastruktura za preradu otpada
Infrastruktura za preradu otpada
Infrastruktura za preradu otpada
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TEHNIČKI PRIRUČNIK<br />
<strong>Infrastruktura</strong> <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> <strong>otpada</strong><br />
Autor: mr Hristina Stevanović Čarapina<br />
Decembar, 2007<br />
1
The Urban Institute<br />
poseduje ili kontroliše<br />
autorska prava nad ovim pisanim<br />
materijalima. Informacije date<br />
u ovim pisanim materijalima<br />
se mogu koristiti <strong>za</strong> potrebe sprovođenje istraživanja,<br />
u akademske, regulatorne ili druge<br />
ne komercijalne svrhe. Neophodno je izvršiti<br />
odgovarajuće naznačenje imena.<br />
U slučaju da se na bilo koji način vrši izmena<br />
ovih pisanih materijala<br />
bez izričitog pisanog odobrenja<br />
The Urban Institute,<br />
neophodno je dopisati<br />
sledeći tekst izjave o<br />
odricanju od odgovornosti:<br />
“Tekst izvornog dokumenta je<br />
promenjen, i <strong>za</strong>ključci, preporuke i<br />
mišljenja data ovde automatski<br />
ne odražavaju <strong>za</strong>ključke, preporuke<br />
i mišljenja izvornog<br />
autora”<br />
Program podsticaja<br />
ekonomskom razvoju opština<br />
je petogodišnji projekat<br />
u Srbiji koji finansira<br />
Američka agencija<br />
<strong>za</strong> međunarodni razvoj<br />
(USAID),<br />
a implementira<br />
Urban Institut<br />
(UI)<br />
.
Sadržaj<br />
TEHNIČKI PRIRUČNIK ........................................................................................................................................... 1<br />
Uvod ....................................................................................................................................................................... 3<br />
1 Planiranje sistema <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong> ......................................................................................................... 4<br />
1.1 Potrebni parametri i njihov uticaj na planiranje sistema ......................................................................... 5<br />
1.2 Integracija sa postojećim opštinskim sistemima ..................................................................................... 7<br />
1.3 Integracija više opština –region <strong>za</strong> upravljanje otpadom ........................................................................ 7<br />
1.4 Proces izrade plana ............................................................................................................................... 8<br />
1.5 Potencijalne pretnje u procesu planiranja .............................................................................................. 9<br />
1.6 Zainteresovane strane ........................................................................................................................... 9<br />
2 Opcije upravljanja otpadom ....................................................................................................................... 11<br />
2.1 Definisanje strategije ............................................................................................................................ 12<br />
2.2 Definisanje aktivnosti ........................................................................................................................... 12<br />
3 Nivo potrebnih usluga ................................................................................................................................ 16<br />
3.1 Faktori uticaja ....................................................................................................................................... 16<br />
3.2 Standardi pružanja usluga ................................................................................................................... 16<br />
3.3 Procena potreba i usluga ..................................................................................................................... 16<br />
4 Reali<strong>za</strong>cija opštinskog sistema ................................................................................................................. 19<br />
4.1 Osnovni koncepti ................................................................................................................................. 19<br />
4.2 Osnove reali<strong>za</strong>cije opštinske infrastrukture .......................................................................................... 21<br />
4.3 Kriterijumi <strong>za</strong> odlučivanje ..................................................................................................................... 23<br />
4.4 Načini reali<strong>za</strong>cije sistema i standardi <strong>za</strong> ocenjivanje ............................................................................ 24<br />
5 Troškovi izgradnje infrastrukture <strong>za</strong> upravljanje otpadom ..................................................................... 26<br />
5.1 Investicioni troškovi .............................................................................................................................. 26<br />
5.2 Načini procene troškova i struktura troškova ....................................................................................... 27<br />
5.3 Uticaj tehničkog rešenja na operativne troškove .................................................................................. 31<br />
6 Deset saveta <strong>za</strong> planiranje/ pravljenja koncepta/ ugovaranja infrastrukturnog opštinskog sistema . 32<br />
Aneks 1: Log-frame format ................................................................................................................................. 33<br />
Aneks 2: Leopoldova matrica <strong>za</strong> procenu opcija reali<strong>za</strong>cije ........................................................................... 34<br />
Aneks 3: Specifikacija investicija <strong>za</strong> opštinski plan (opština od 120.000 stanovnika ) <strong>za</strong> period od 2008-<br />
2018 ...................................................................................................................................................................... 35<br />
Aneks 4: Osnove proračuna <strong>za</strong> plan upravljanja otpadom .............................................................................. 36<br />
2
Uvod<br />
Priručnik je pripremljen u okviru MEGA programa sa ciljem da pomogne lokalnoj samoupravi u donošenju odluka<br />
neophodnih <strong>za</strong> uspostavljanje sistema upravljanja otpadom, pre svega u oblasti transporta i prerade/ tretmana<br />
<strong>otpada</strong>. Namenjen je <strong>za</strong>poslenima u opštinskim institucijama koji su nadležni <strong>za</strong> donošenje odluka, razvoj<br />
opštine i pružanje komunalnih usluga.<br />
Kao osnova <strong>za</strong> izradu ovog priručnika poslužili su:<br />
1. DEFRA (2005). Priručnik <strong>za</strong> razvoj strategije upravljanja komunalnim otpadom<br />
2. UWEP (1995 – 2001). Instrumenti <strong>za</strong> donosioce odluka:<br />
a. Integrisan sistem <strong>za</strong> održivo upravljanje otpadom – koncept<br />
b. Učestvovanje javnosti u održivom sistemu upravljanja otpadom<br />
c. Mikro i mala preduzeća u održivom upravljanju otpadom<br />
d. Organski otpad u održivom sistemu upravljanja otpadom<br />
3. Evropska komisija (2002). Troškovi upravljanja komunalnim otpadom u Evropskoj uniji<br />
4. den Boer E., den Boer J., Jager J. (2005). Planiranje i optimi<strong>za</strong>cija upravljanja otpadom<br />
5. Instrumenti <strong>za</strong> upravljanje komunalnim otpadom SKGO, pripremljeni kroz projekat „Moderni<strong>za</strong>cija<br />
komunalnih usluga“, GTZ<br />
6. kao i različite publikacije EU, Svetske banka, UNEP, SZO<br />
Sagledavanje karakteristika i potreba sistema <strong>za</strong> integralno upravljanje otpadom će unaprediti proces dosti<strong>za</strong>nja<br />
ciljeva u pružanju usluga upravljanja otpadom u svakoj opštini. Za uspostavljanje sistema podjednako su važni<br />
sledeći elementi:<br />
♦ Saradnja između predstavnika lokalnih samouprava, naročito kada se razmatra sistem upravljanja<br />
otpadom na regionalnom nivou baziranom na uspostavljanju saradnje između više opština;<br />
♦ Efektivno upravljanje procesom strateškog planiranja upravljanja otpadom ;<br />
♦ Podrška od strane ključnih donosilaca odluke;<br />
♦ Konsultacije sa lokalnim <strong>za</strong>jednicama;<br />
♦ Efektivno planiranje praćenja i revizije napretka, i<br />
♦ Uzimanje u obzir svih <strong>za</strong>hteva sa aspekta prostornog planiranja.<br />
Plan upravljanja otpadom je praktičan strateški dokument koji je osnova <strong>za</strong> uspostavljanje integralnog upravljanja<br />
otpadom u opštini i osnova <strong>za</strong> poboljšanje postojećeg sistema upravljanja otpadom. Planiranje upravljanja<br />
otpadom je karakteristično i specifično <strong>za</strong> svaku opštinu posebno.<br />
Neophodnost strateškog planiranja u uspostavljanju sistema integralnog upravljanja otpadom se iskazuje i kao<br />
<strong>za</strong>konska obave<strong>za</strong> (novi nacrt Zakona o otpadu <strong>za</strong>hteva izradu Planova <strong>za</strong> upravljanje otpadom na svim<br />
nivoima). Strateško planiranje i konsultacije sa lokalnim <strong>za</strong>jednicama i <strong>za</strong>interesovanim stranama donose<br />
dodatnu korist pri rešavanju problema upravljanja otpadom kroz izgradnju novih relacija između lokalne<br />
samouprave i strateškog partnera, kao i kroz uvođenje PPP (javno, privatno partnerstvo) <strong>za</strong> pružanje ovih vrsta<br />
usluga. S druge strane, nedostatak planiranja u procesu upravljanja otpadom, dovodi do <strong>za</strong>mene racionalnih i<br />
planiranih odluka ishitrenim i pogrešnim rešenjima koja mogu znatno ugroziti lokalnu <strong>za</strong>jednicu.<br />
Planiranje upravljanja otpadom podrazumeva razmatranje pravnog, institucionalnog, tehničkog, sociološkog<br />
aspekta u određenoj lokalnoj <strong>za</strong>jednici kao i uspostavljanje finansijskog okvira <strong>za</strong> njihovu reali<strong>za</strong>ciju . Kroz proces<br />
planiranje se formira i akcioni plan kojim se definišu potrebne akcije, odgovornost u reali<strong>za</strong>ciji, rokovi <strong>za</strong><br />
izvršavanje i potrebna sredstva <strong>za</strong> njihovo sprovođenje.<br />
Planiranje u upravljanju otpadom predstavlja veliki i<strong>za</strong>zov <strong>za</strong> lokalnu samoupravu u društvu koje se razvija i<br />
menja.<br />
3
1 Planiranje sistema <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong><br />
Uspešno upravljanje otpadom predstavlja segment komunalne delatnosti koji je od izuzetnog značaja <strong>za</strong> svaku<br />
savremenu opštinsku upravu s obzirom da neadekvatna usluga može dovesti do izgradnje nepoverenja građana<br />
prema opštinskim vlastima. Veliko deo opštinskog budžeta trebao bi da bude alociran na <strong>za</strong>dovoljavanje <strong>za</strong>hteva<br />
upravljanja otpadom. U ovom sektoru upravljanja otpadom postoji i puno potencijala <strong>za</strong> <strong>za</strong>pošljavanje<br />
stanovništva kao i ostvarivanje ekonomskog profita kroz izdvajanje korisnih komponenti iz <strong>otpada</strong> kao resursa. S<br />
druge strane, u ovoj delatnosti već i sada postoji i dosta <strong>za</strong>poslenih u mikro sektoru ili tzv. neformalnom sektoru<br />
pretežno u oblasti sakupljanja korisnih komponenti iz <strong>otpada</strong>.<br />
Adekvatno upravljanje otpadom je važno <strong>za</strong> javno zdravlje, životnu sredinu, iz ekonomskih i političkih razloga.<br />
Koncept održivog upravljanja otpadom promoviše tehnički odgovarajuća, ekonomski isplativa, i socijalno<br />
prihvatljiva rešenja <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong> koja ne degradiraju životnu sredinu i ne ugrožavaju zdravlje stanovništva.<br />
Kao početni korak <strong>za</strong> planiranje se pojavljuje definisanje granica u kojima će se vršiti upravljanje otpadom. U<br />
Republici Srbiji su moguća dva nivoa planiranja upravljanja komunalnim otpadom, i to na :<br />
- lokalnom, opštinskom nivou<br />
- regionalnom nivou, na prostoru koji formiraju više opština u cilju <strong>za</strong>jedničkog<br />
upravljanja otpadom.<br />
Oba nivoa planiranja će novim <strong>za</strong>konskim rešenjima biti definisana kao <strong>za</strong>konska obave<strong>za</strong>, što znači :<br />
- opština će morati da uradi svoj, lokalni Plan upravljanja otpadom koji će pokrivati<br />
teritoriju cele opštine (a ne samo gradova),<br />
- u cilju organizovanja regiona <strong>za</strong> upravljanje otpadom, moraće da se urade i<br />
regionalni planovi upravljanja otpadom, gde će svaka opština imati svoj parcijalni<br />
udeo u cilju formiranja <strong>za</strong>jedničkog rešenja.<br />
Racionalno planiranje ima glavnu ulogu u upravljanju otpadom, s obzirom da generisanje <strong>otpada</strong> i mogućnosti <strong>za</strong><br />
tretman i odlaganje istog nisu ujednačene <strong>za</strong> sve opštine. Razvoj opštinskih strategija u upravljanju otpadom<br />
baziranih na nacionalnoj strategiji omogućava decentrali<strong>za</strong>ciju i razvoj lokalnog upravljanja otpadom. Nacrt<br />
budućeg Zakona o otpadu postulira izradu Lokalnih planova <strong>za</strong> upravljanje otpadom <strong>za</strong> period od 10 godina.<br />
S druge strane, Regionalno planiranje upravljanja otpadom koje se bazira na formiranju Regiona koje čine više<br />
opština u cilju <strong>za</strong>jedničkog rešavanja problematike <strong>otpada</strong> predstavlja postulat nacionalne politike upravljanja<br />
otpadom u Srbiji se mora razviti u okvirima:<br />
♦ Postojeće nacionalne strategije upravljanja otpadom<br />
♦ Najboljih dostupnih tehnika <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong><br />
♦ Lokalnih i regionalnih <strong>za</strong>hteva <strong>za</strong> upravljanje i odlaganje <strong>otpada</strong><br />
♦ Karakteristika područja i predloženih lokacija <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
♦ Relevantne nacionalne, regionalne i lokalne regulative.<br />
Izrada Regionalnog plana upravljanja otpadom predstavlja osnov <strong>za</strong> uvođenje integralnog sistema upravljanja<br />
otpadom u širem kontekstu višeopštinske saradnje.<br />
Sagledavajući prethodna razmatranja, upravljanje otpadom u opštini je u tesnoj vezi sa upravljanjem otpadom u<br />
širem regionu <strong>za</strong> upravljanje otpadom, i planiranje u opštini je u stvari podsistem planiranja u regionu.<br />
Planiranje upravljanja otpadom se priprema na osnovu <strong>za</strong>hteva EU i nacionalnog <strong>za</strong>konodavstva, postojećeg<br />
stanja i relevantnih planskih pretpostavki <strong>za</strong> projektovanje daljeg razvoja u ovoj oblasti.<br />
Planiranje predstavlja sistematsku identifikaciju raznih institucionalnih, tehničkih, finansijskih opcija i opcija koje<br />
se odnose na uključivanje javnosti tako da se pokriju svi aspekti unapređenja sistema upravljanja otpadom.<br />
4
1.1 Potrebni parametri i njihov uticaj na planiranje sistema<br />
Proces planiranja upravljanja otpadom predviđa razmatranje četiri bitna parametra koji utiču na karakteristike<br />
sistema koji je postavljan ili koga treba uspostaviti :<br />
1. Karakteristike <strong>otpada</strong><br />
2. Karakteristike prostora (opština ili region više opština) i infrastrukture<br />
3. Karakteristike <strong>za</strong>jednice i stanovništva<br />
4. Karakteristike postojećih aktivnosti u oblasti upravljanja otpadom.<br />
Karakteristike <strong>otpada</strong><br />
Svako uspešno planiranje u oblasti upravljanja otpadom podrazumeva kao početni korak utvrđivanje i<br />
identifikaciju :<br />
- izvora-generatora <strong>otpada</strong>,<br />
- tipova i karakteristika <strong>otpada</strong><br />
- količina <strong>otpada</strong>.<br />
Domaćinstva, preduzeća, institucije (škole, administrativne zgrade, bolnice) fabrička postrojenja, radnje, farme<br />
generišu različite vrste <strong>otpada</strong>, u različitim količinama i na različitim lokacijama u jednoj opštini.<br />
Poznavanje količine i karakteristika <strong>otpada</strong> koju generišu naselja u opštini kao i industrijska proizvodnja u toku<br />
određenog vremenskog perioda su početni i osnovni podaci neophodni <strong>za</strong> organizovanje upravljanja otpadom na<br />
određenoj teritoriji.<br />
Sastav i karakteristike čvrstih <strong>otpada</strong>ka predstavljaju podatke bez kojih se ne može kvalitetno koncipirati sistem<br />
upravljanja otpadom u opštini i regionu više opština. Karakteristike <strong>otpada</strong> koje je potrebno odrediti su:<br />
morfološki sastav, srednja gustina, količina u određenom vremenskom periodu, po uslovnom stanovniku.<br />
Na kvalitet i količinu komunalnog <strong>otpada</strong> utiče niz faktora:<br />
- mesto i izvor njegovog nastanka,<br />
- gustina naseljenosti (porast ili opadanje broja stanovnika),<br />
- način ishrane stanovnika,<br />
- vrsta privredne delatnosti,<br />
- stepen standarda stanovništva,<br />
- ekonomski uslovi,<br />
- godišnje doba,<br />
- tehnologija prikupljanja,<br />
- vrste vozila i transport <strong>otpada</strong>.<br />
Sastav <strong>otpada</strong> određuje i mogućnost tretmana <strong>otpada</strong> :<br />
- vlažnost i toplotna moć (% sagorivih materija) definišu mogućnost insineracije<br />
- organski sadržaj mogućnost kompostiranja.<br />
Sastav <strong>otpada</strong> određuje i gustinu sa obzirom da veliki procenat neorganskih materija (papir, plastika, itd.) znači<br />
malu gustinu dok puno prašine, pepela i organske frakcije <strong>otpada</strong> podrazumeva veliku gustinu <strong>otpada</strong>.<br />
Karakteristike <strong>otpada</strong> <strong>za</strong>vise od lokalnih uslova i menjaju se u odnosu na period godine (poljoprivredna<br />
proizvodnja, prisustvo turista itd.). Razlike u sastavu upućuju na razmatranje različitih procesa tretmana i izbor<br />
najpogodnije opcije <strong>za</strong> upravljanja otpadom <strong>za</strong> datu lokaciju (izbor veličine i tipa vozila <strong>za</strong> sakupljanje, način<br />
uspostavljanja sistema <strong>za</strong> sakupljanje reciklabila, uspostavljanje postrojenja <strong>za</strong> reciklažu, kompostiranje).<br />
5
Mada ne postoji univer<strong>za</strong>lna metodologija <strong>za</strong> utvrđivanje količina i sastava <strong>otpada</strong>, postoje preporuke koje su<br />
urađene u Stalnoj konferenciji gradova pomoću kojih se uz konsultacije sa stručnim licima mogu veoma uspešno<br />
odraditi početna merenja i analize u cilju dobijanja pouzdane baze podataka o otpadu.<br />
Karakteristike <strong>otpada</strong> u Regionu više opština se određuju <strong>za</strong> svaku opštinu posebno, i zbirno <strong>za</strong> ceo Region.<br />
Karakteristike prostora<br />
Pri koncipiranju sistema <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> <strong>otpada</strong> mora se uzeti u razmatranje i karakteristike prostora koji <strong>za</strong>uzima<br />
opština, odnosno ceo Region i to:<br />
- geografska pozicija,<br />
- geološka, pedološka, struktura terena,<br />
- hidrogeološke karakteristike ,<br />
- karakteristike prirode<br />
- klimatski uslovi,<br />
- saobraćajna, elektro i hidrotehnička infrastruktura,<br />
- industrijski razvoj,<br />
- populacija i organi<strong>za</strong>cija naselja<br />
<strong>Infrastruktura</strong> opštine koja se mora analizirati je:<br />
♦ Putevi i saobraćajnice (široki, uski, krivine, asfaltiran, sa jednom ili dve trake) i saobraćaj;<br />
♦ Raspoložive površine <strong>za</strong> izgradnju transfer stanice, deponije, privremeno skladište <strong>otpada</strong>, centre <strong>za</strong><br />
reciklažu;<br />
♦ Unutrašnja organi<strong>za</strong>cija naselja, raspored zgrada i tip stanovanja, kao i socio-ekonomske razlike u<br />
okruženju, slobodni prostori <strong>za</strong> komunikacije ,<br />
Ovi karakteristike utiču na:<br />
- izbor tehnologije <strong>za</strong> sakupljanje i transport <strong>otpada</strong>, izbor i pozicioniranje posuda <strong>za</strong><br />
sakupljanje i sredstava <strong>za</strong> transport<br />
- način i organi<strong>za</strong>ciju ruta <strong>za</strong> sakupljanje i transportu i mogućnosti reciklaže<br />
(mogućnost selekcije, količine koje treba sakupljati po vozilu <strong>za</strong> sakupljanje).<br />
- Pozicioniranje regionalne deponije i regionalnog postrojenja <strong>za</strong> reciklažu.<br />
Na primer organi<strong>za</strong>cija stanovanja određuje raspoloživost prostora <strong>za</strong> selekciju <strong>otpada</strong>. U stambenim zgradama<br />
postoji manje prostora <strong>za</strong> organizovanje reciklaže , tako da j poželjno organizovati separaciju pomoću reciklažnih<br />
dvorišta ili ostrva. Kod individualnog stanovanja moguća je organi<strong>za</strong>cija separacije in –situ, u samim dvorištima<br />
korisnika.<br />
Karakteristike Regiona se određuju na osnovu karakteristika svake opštine koja je članica Regiona.<br />
Karakteristike društva<br />
Pri uvođenju sistema upravljanja otpadom, važno je uzeti u obzir i karakteristike stanovništva i lokalne <strong>za</strong>jednice<br />
u opštini naročito sa aspekta:<br />
♦ Saradnja lokalnog stanovništva sa Javnim komunalnim preduzećem koje pruža komunalne usluge<br />
(učestvovanje u akcijama komunalnog preduzeća, nevladinih organi<strong>za</strong>cija, podržavanje građanskih<br />
inicijativa i učestvovanje u aktivnostima razvoja plana).<br />
♦ Platežna sposobnost stanovništva i volja da plate <strong>za</strong> pružene usluge, nivo usluge koji očekuju kao i<br />
način naplativosti.<br />
♦ Zahtev lokalnog stanovništva u pogledu tipa usluga <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong> kao i učestanost i način<br />
sakupljanja <strong>otpada</strong>.<br />
6
♦ Stav i ponašanje lokalnog stanovništva pri učestvovanju u pilot projektima, naročito onim koje se odnose<br />
na sprovođenje selekcije <strong>otpada</strong> na izvoru nastajanja, ponovne upotrebe, reciklaže i napora <strong>za</strong><br />
smanjenjem nastale količine <strong>otpada</strong>.<br />
Ukoliko se građani voljno ne uključe u ceo program upravljanja otpadom, postoji opasnost da se ne uspostavi<br />
sistem. Na taj način, otpad se neće sakupljati i tretirati u skladu sa principima savremenog upravljanja.<br />
Aktivnosti u oblasti upravljanja otpadom<br />
Definisanje i utvrđivanje potrebnih aktivnosti <strong>za</strong> upravljanje otpadom u jednoj opštini je osnova <strong>za</strong> planiranja<br />
novog sistema u samoj opštini ali i u Regionu. To podrazumeva identifikaciju <strong>za</strong>interesovanih strana i postojećeg<br />
sistema i aktivnosti koje se odvijaju kako u formalnom tako i u neformalnom sektoru.<br />
Proces planiranja u cilju uspostavljanja novog sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom se bazira na anali<strong>za</strong>ma postojeće<br />
prakse i uključuje:<br />
- Analizu upravljanja otpadom u samoj lokalnoj <strong>za</strong>jednici (ili <strong>za</strong>jednicama više<br />
opština).<br />
- Anali<strong>za</strong> različitih generatora <strong>otpada</strong> (preduzeća, industrija, medicinske ustanove.<br />
- Anali<strong>za</strong> različitih tokova <strong>otpada</strong> (biodegradabilni otpad, ulja, akumulatori, guma,<br />
elektronske i električne opreme..).<br />
- Identifikaciju problema u upravljanju otpadom.<br />
- Identifikaciju prioriteta <strong>za</strong> rešavanje.<br />
- Sagledavanje potrebnih promena u cilju poboljšanja.<br />
- Identifikacija aktivnosti <strong>za</strong> izgradnju novog sistema.<br />
Kao koristan alat pri uspostavljanju novog sistema se preporučuje izrada SWOT anali<strong>za</strong> novog sistema<br />
upravljanja otpadom kojom se identifikuju prednosti, slabosti, mogućnosti i pretnje. Kao primer se može navesti<br />
uvođenje reciklaža gde je bitno prepoznati ulogu i značaj neformalnog sektora koji se bavi reciklažom i koji se<br />
razvijao u skladu sa <strong>za</strong>htevima tržišta, ne<strong>za</strong>visno od sistema koji nije ni postojao. U tom kontekstu, novi koncept<br />
reciklaže bi bio održiviji ako bi se planirao kao nadogradnja postojećih aktivnosti. S druge strane, postoji rizik da<br />
sistem bude neprihvaćen ako se ne pretpostavi postojanje ovog sektora.<br />
1.2 Integracija sa postojećim opštinskim sistemima<br />
Plan upravljanja otpadom će uspostaviti šire sagledavanje upravljanja otpadom u celoj opštini. Plan razvoja<br />
odgovarajuće potrebne infrastrukture koju je potrebno izgraditi u cilju uvođenja integralnog upravljanja otpadom<br />
ne treba posmatrati izolovano, već kao deo neophodnih planova koji doprinosi podi<strong>za</strong>nju svesti stanovnika,<br />
održivom razvoju opštine i ekonomskom napretku.<br />
Opštinski sistem <strong>za</strong> upravljanje otpadom treba da se razvija u skladu sa nacionalnom politikom upravljanja<br />
otpadom i sa <strong>za</strong>htevima različitih organi<strong>za</strong>cija i institucija kako na opštinskom nivou, tako i na regionalnom i<br />
nacionalnom nivou. Osnovni funkcionalni obim sistema obuhvata razmatranja i integraciju u skladu sa<br />
<strong>za</strong>htevima:<br />
♦ Upravljanja zemljištem<br />
♦ Upravljanja postojećom infrastrukturom (putevima, itd.)<br />
♦ Upravljanja vodama (<strong>za</strong>štita voda, <strong>za</strong>štita od voda, zone sanitarne <strong>za</strong>štite, itd.)<br />
♦ Upravljanja kulturnim spomenicima<br />
♦ Upravljanja prirodnim resursima (nacionalni parkovi, spomenici prirode, <strong>za</strong>štićena područja, itd.)<br />
1.3 Integracija više opština –region <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
Regionalni koncept upravljanja otpadom je koncept održivog upravljanja otpadom, koji promoviše tehnički<br />
odgovarajuća, ekonomski isplativa, i socijalno prihvatljiva rešenja <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong> koja ne degradiraju životnu<br />
sredinu.<br />
7
Proces osnivanja regiona <strong>za</strong> upravljanje otpadom sastoji se iz nekoliko fa<strong>za</strong>:<br />
• Opštine treba da izraze svoje interesovanje <strong>za</strong> saradnju u upravljanju čvrstim otpadom<br />
• Opštine treba da sačine <strong>za</strong>jednički sporazum o međusobnoj saradnji i uslovima <strong>za</strong> izgradnju <strong>za</strong>jedničkog<br />
regiona, kao i sa međusobnim obave<strong>za</strong>ma <strong>za</strong> sprovođenje aktivnosti<br />
• Skupštine opština treba da usvoje ovaj sporazum<br />
• Opštine treba da osnuju među-opštinsko preduzeće <strong>za</strong> upravljanje otpadom koje će rukovoditi daljim<br />
aktivnostima.<br />
Regionalni plan je osnovni dokument koji uspostavlja uslove <strong>za</strong> izgradnju <strong>za</strong>jedničkog sistema <strong>za</strong> upravljanja<br />
otpadom u regionu koga formiraju više opština sa ciljem <strong>za</strong>jedničkog rešavanja upravljanja otpadom.<br />
Regionalno planiranje ima glavnu ulogu u upravljanju otpadom, s obzirom da se količine <strong>otpada</strong>, kao i mogućnosti<br />
<strong>za</strong> tretman i odlaganje, ne javljaju ujednačeno u celom regionu. Iz tog razloga predviđeno je formiranje 29<br />
regiona <strong>za</strong> upravljanje otpadom u Srbiji.<br />
1.4 Proces izrade plana<br />
U cilju izrade Plana upravljanja otpadom, potrebno je formirati grupu <strong>za</strong> izradu plana koja uključuje partnerstva<br />
svih <strong>za</strong>interesovanih lokalnih aktera (opštinski plan) odnosno lokalnih vlasti (regionalni plan) kao i industrije,<br />
generatora <strong>otpada</strong> i lokalnih preduzeća na prostoru koji plan obuhvata.<br />
U početnoj fazi definiše se period planiranja - vremenski okvir, kao i sva druga ograničenja procesa planiranja.<br />
Pored toga, u početnoj fazi razmatraju se i svi postojeći planovi (planovi opštine, planovi razvoja opština kao i<br />
planovi iz oblasti energetike itd) kao i međusobne interakcije.<br />
U drugoj fazi potrebno je sakupiti i analizirati podatke i informacije o trenutnoj situaciji u upravljanju otpadom u<br />
svakoj od opština koje formiraju region (<strong>za</strong> lokalne planove - u celoj opštini <strong>za</strong> koju se radi plan). Potom se vrši<br />
procena trenutnog sistema upravljanja otpadom, odnosno, identifikuju se problemi u vezi sa trenutnim sistemom<br />
kao i moguća rešenja istih.<br />
Detaljan opis sistema upravljanja otpadom koji je trenutno <strong>za</strong>stupljen u Regionu (opštini) treba minimalno da<br />
uključi sagledavanje stanja i potrebe i to :<br />
♦ Zakonodavstvo (nacionalno, kao i lokalne odluke koje se odnose na upravljanje otpadom).<br />
♦ Prostorne i infrastrukturne karakteristike regiona (opštine)<br />
♦ Stanje postojeće oprema <strong>za</strong> sakupljanje (posude <strong>za</strong> sakupljanje, kontejneri, vozila)<br />
♦ Transportne šeme (transportna logistika, lokacija postrojenja <strong>za</strong> <strong>preradu</strong>)<br />
♦ Objekti <strong>za</strong> transfer i sortiranje<br />
♦ Tipovi postrojenja <strong>za</strong> tretman u regionu ili opštini (npr. deponije, insineratori)<br />
♦ Način organi<strong>za</strong>cije reciklaže – vlasništvo postrojenja, način organizovanja (državne i/ili privatne firme,<br />
formalni ili neformalni sektor)<br />
♦ Način plaćanja usluga, stepen naplate.<br />
Opština ne mora i najčešće ne može (nedostatak kapaciteta) da izvrši sva istraživanja samostalno. U cilju<br />
uspostavljanja sistema, potrebno je angažovanje različitih <strong>za</strong>interesovanih grupa <strong>za</strong> upravljanje otpadom kao što<br />
su istraživački instituti, univerziteti, nevladine organi<strong>za</strong>cije i društvene organi<strong>za</strong>cije koje shodno svojim<br />
potencijalima treba da budu uključeni u:<br />
♦ izradu upitnika i parametara <strong>za</strong> istraživanje<br />
♦ sakupljanje i analizu podataka<br />
♦ diskusiju rezultata<br />
♦ implementaciju akcija na osnovu istraživanja.<br />
8
1.5 Potencijalne pretnje u procesu planiranja<br />
Dosadašnja praksa u Republici Srbiji, a postoje indikatori koji pokazuju da i dalje postoji tendencija, kao i u<br />
drugim komunalnim uslugama, da se problemu upravljanja otpadom pristupi bez potrebnih anali<strong>za</strong>. Očigledni<br />
primeri pokazuju da je uobičajeno da se <strong>za</strong> manjkavost u postojećem sistemu usluga navodi nedostatak novca i<br />
opreme, i pored toga što u nekim slučajevima novac i oprema nisu esencijalni problemi. Nedostatak planiranja u<br />
oblasti upravljanja otpadom dovodi do toga da se novac i oprema ne koriste adekvatno, i da se pri tome osnovni<br />
problemi ne rešavaju bez obzira na velika ulaganja.<br />
Najčešći problemi koji se javljaju u postavljanju sistema upravljanja otpadom , a koji mogu da se jave posle<br />
procesa implementacije i predlog kako ih izbeći su prika<strong>za</strong>ni u tabeli 1.<br />
Tabela 1: Potencijalne pretnje u procesu planiranja sistema upravljanja otpadom<br />
Pretnja Posledica Preporuka<br />
Nastaje mnogo više <strong>otpada</strong> nego što je<br />
predviđeno.<br />
Nastaje mnogo manje <strong>otpada</strong> nego što<br />
je predviđeno.<br />
Ne vrši se dobra selekcija <strong>otpada</strong> na<br />
mestu nastajanja.<br />
Otpad se sakuplja u pogrešno vreme.<br />
Otpad se sakuplja na pogrešnim<br />
mestima.<br />
Ne koristi se predviđena oprema/<br />
kontejneri <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong>.<br />
Dolazi do stvaranja divljih smetlišta<br />
<strong>otpada</strong>.<br />
Mala stopa naplate usluga sakupljanja<br />
<strong>otpada</strong>.<br />
Nedostatak opreme <strong>za</strong> sakupljanje,<br />
transport i prevaziđeni projektovani<br />
kapaciteti postrojenja <strong>za</strong> tretman.<br />
Projektovani kapaciteti se ne mogu<br />
iskoristiti i nabavljeno je previše<br />
opreme <strong>za</strong> sakupljanje i transport<br />
<strong>otpada</strong>.<br />
Dolazi do kontaminacije svih tokova<br />
<strong>otpada</strong> i krajnji proizvod prerade<br />
<strong>otpada</strong> je neupotrebljiv (npr. kompost).<br />
Smanjiće se efikasnost vozila <strong>za</strong><br />
sakupljanje <strong>otpada</strong>.<br />
Ne sakuplja se dovoljno <strong>otpada</strong><br />
potrebnih <strong>za</strong> projektovane kapacitete<br />
postrojenja i nastaje problem stvaranja<br />
divljih smetlišta.<br />
Ne sakuplja se dovoljno <strong>otpada</strong><br />
potrebnog <strong>za</strong> projektovane kapacitete<br />
postrojenja i nastaje problem stvaranja<br />
divljih smetlišta.<br />
Ne sakuplja se dovoljno <strong>otpada</strong><br />
potrebnih <strong>za</strong> projektovane kapacitete<br />
postrojenja.<br />
Ne sakuplja se dovoljno <strong>otpada</strong><br />
potrebnih <strong>za</strong> projektovane kapacitete<br />
postrojenja i nastaje problem stvaranja<br />
divljih smetlišta.<br />
Razmotriti i aktivnosti neformalnog<br />
sektora jer implementacija projekta je<br />
možda onemogućila njihove dalje<br />
aktivnosti.<br />
• Izvršiti bolje merenje <strong>otpada</strong>,<br />
odnosno merna mesta staviti u<br />
reprezentativnim delovima grada.<br />
• Proširiti obim sakupljanja i prerade<br />
da bi se uspostavljeni kapaciteti<br />
iskoristili<br />
Uraditi intenzivnu javnu kampanju<br />
obaveštavanja građanstva o novim<br />
postrojenjima i pravilnom načinu<br />
selekcije.<br />
Uključiti i građanstvo u proces<br />
planiranja sistema.<br />
Mesta predviđena <strong>za</strong> sakupljanje<br />
<strong>otpada</strong> (gde se nalaze kontejneri) treba<br />
da budu u skladu sa navikama lokalnog<br />
stanovništva i na odgovarajućoj<br />
udaljenosti od stambenih jedinica.<br />
Uključiti građanstvo u proces planiranja<br />
gde će biti postavljeni kontejneri i koja<br />
vrsta kontejnera.<br />
Mesta predviđena <strong>za</strong> sakupljanje<br />
<strong>otpada</strong> (gde se nalaze kontejneri) treba<br />
da budu u skladu sa navikama lokalnog<br />
stanovništva i na odgovarajućoj<br />
udaljenosti od stambenih jedinica.<br />
Uraditi intenzivnu javnu kampanju<br />
obaveštavanja građanstva o novim<br />
postrojenjima i njihovim obave<strong>za</strong>ma u<br />
sistemu upravljanja otpadom.<br />
1.6 Zainteresovane strane<br />
Uslov <strong>za</strong> uspostavljanje dobrog procesa planiranja u upravljanju otpadom je identifikacija i uključivanje<br />
<strong>za</strong>interesovanih strana. Pod terminom <strong>za</strong>interesovana strana se podrazumeva fizičko lice ili organi<strong>za</strong>cija koja<br />
ima interes da bude uključena u određeni proces, a u ovom slučaju u proces upravljanja otpadom.<br />
9
Potencijalne <strong>za</strong>interesovane strane u upravljanju otpadom su:<br />
1. Lokalne vlasti<br />
2. Javna komunalna preduzeća<br />
3. Nevladine organi<strong>za</strong>cije i građanska udruženja<br />
4. industrija<br />
5. Korisnici usluge<br />
6. Privatni neformalni sektor<br />
7. Privatni formalni sektor<br />
8. Donatorske organi<strong>za</strong>cije<br />
Međutim, lista <strong>za</strong>interesovanih strana je karakteristična <strong>za</strong> svaku opštinu i treba da bude identifikovana u skladu<br />
sa lokalnim uslovima.<br />
Uticaj svake <strong>za</strong>interesovane strane (stepen do koga <strong>za</strong>interesovane strane mogu da utiču na tok određenih<br />
aktivnosti) i značaj (stepen do koga su problemi, potrebe i interesi prioritet u projektu ili planu) na sam tok<br />
planiranja se razlikuju.<br />
Lokalna uprava uključuje <strong>za</strong>interesovane strane u proces planiranja upravljanja otpadom kroz niz aktivnosti kao<br />
što su<br />
♦<br />
dijalog sa predstavnicima različitih grupa lokalnih <strong>za</strong>jednica.<br />
♦ Kroz inicijalnu identifikaciju <strong>za</strong>interesovanih strana i prepoznavanje specifičnih problema i resursa.<br />
♦ Uključivanje predstavnika svih <strong>za</strong>interesovanih strana u radnu grupu <strong>za</strong> izradu plana<br />
♦<br />
Radna grupa <strong>za</strong> izradu plana treba da vrši nadzor nad utvrđivanjem analize stanja.<br />
♦ Radna grupa, <strong>za</strong>jedno sa konsultantima ili lokalnim ekspertima sačinjava akcioni plan upravljanja<br />
otpadom.<br />
♦ Izgradnja partnerstva sa lokalnim <strong>za</strong>jednicama i ostalim partnerima.<br />
10
2 OPCIJE UPRAVLJANJA OTPADOM<br />
Integralno upravljanje otpadom podrazumeva sagledavanje <strong>otpada</strong> od njegovog nastajanja, minimi<strong>za</strong>cije, preko<br />
sakupljanja, transporta, tretmana i odlaganja.<br />
Sistem <strong>za</strong> prikupljanje, <strong>preradu</strong> i konačno odlaganje komunalnog čvrstog <strong>otpada</strong> <strong>za</strong>sniva se na sledećoj<br />
hijerarhiji:<br />
1. Preduzimanje svih akcija u cilju minimiziranja <strong>otpada</strong> na mestu nastajanja<br />
2. Obnavljanje materijalnih resursa na mestima nastajanja <strong>otpada</strong> kroz primarnu i/ili sekundarnu selekciju<br />
i reciklaža tako izdvojenih sekundarnih sirovina (često korišćena pod <strong>za</strong>jedničkim imeniteljem –<br />
reciklaža <strong>otpada</strong> ) ;<br />
3. Uspostavljanje Regiona <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
4. Izgradnja transfer stanica u kojima se, osim pretovara iz transportnih vozila u vozila <strong>za</strong> transfer, vrši i<br />
sabijanje <strong>otpada</strong>;<br />
5. Alternativno, <strong>za</strong>visno od brojnih faktora:<br />
- Konačno odlaganje neprerađenog <strong>otpada</strong> na sanitarnu deponiju;<br />
- Prerada <strong>otpada</strong> u postrojenju <strong>za</strong> obnavljanje materijalnih i energetskih resursa, pa konačno<br />
odlaganje inertnog ostatka i pepela na sanitarnu deponiju i opasnog <strong>otpada</strong> na deponiju<br />
opasnog <strong>otpada</strong> ;<br />
6. Kompostiranje <strong>otpada</strong><br />
7. Insineracij <strong>otpada</strong> .<br />
Savremenu opremu <strong>za</strong> obnavljanje materijalnih (postrojenja <strong>za</strong> reciklažu), a pogotovo energetskih resursa<br />
(insineratori), koja funkcioniše bez nepovoljnog uticaja na životnu sredinu karakteriše visoka cena i velika<br />
tehničko-tehnološka složenost. Zato su i investiciona ulaganja koja treba izvršiti u relativno kratkom roku<br />
velika. Pri projektovanju ovakvih postrojenja isključen je bilo kakav generalizovan pristup, budući da svako<br />
pojedino postrojenje mora biti u visokom stepenu prilagođeno specifičnim lokalnim uslovima, a pre svega<br />
raspoloživoj količini <strong>otpada</strong> i potrebama industrija koja mora redovno otkupljivati dobijene sekundarne sirovine i<br />
energiju.<br />
Iz svega ovoga proističe da sanitarna deponija na nivou Regiona <strong>za</strong> upravljanje otpadom , bez obzira na to da li<br />
se i na koji način vrši obnavljanje materijalnih i energetskih resursa, obavezno mora biti integralni deo svakog<br />
sistema <strong>za</strong> prikupljanje, <strong>preradu</strong> i odlaganje komunalnog čvrstog <strong>otpada</strong>. Uključivanje postrojenja <strong>za</strong><br />
obnavljanje resursa u sistem samo produžava eksploatacioni period sanitarne deponije, a u sistem se može<br />
uključiti u toku njegove eksploatacije, kada se <strong>za</strong> to steknu tehnički i finansijski uslovi.<br />
Nacrt Nacionalne Strategije <strong>za</strong> upravljanje otpadom Republike Srbije razmatra sledeće opcije upravljanja<br />
otpadom:<br />
1. Smanjenje <strong>otpada</strong> na izvoru,<br />
2. Ponovna upotreba,<br />
3. Reciklaža,<br />
4. Kompostiranje,<br />
5. Anaerobna digestija,<br />
6. Insineracija <strong>otpada</strong>,<br />
7. Ostali postupci tretmana <strong>otpada</strong> (pirolo<strong>za</strong>, gasifikacija, plazma proces, otpad kao gorivo, solidifikacija),<br />
8. Odlaganje <strong>otpada</strong> na deponije.<br />
11
2.1 Definisanje strategije<br />
Glavni koraci koje je potrebno preduzeti u cilju uspostavljanja integralnog upravljanja otpadom kako u opštini tako<br />
i u regionu su :<br />
• Identifikacija svakog individualnog koraka potrebnog <strong>za</strong> izgradnju procesa upravljanja otpadom<br />
• Donošenje <strong>za</strong>konodavnih odluka koje treba da budu donete u procesu odlučivanja i koje moraju da postave<br />
pravni okvir <strong>za</strong> upravljanje otpadom: sakupljanje, transport, sortiranje, tretman, reciklažu ili odlaganje <strong>otpada</strong>,<br />
a u slučaju reciklaže, i identifikaciju krajnje upotrebe ili tržišta <strong>za</strong> generisani proizvod ili energiju<br />
• Identifikacija svih ključnih učesnika neophodni <strong>za</strong> izgradnju integralnog sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
• Identifikacija najprihvatljivije opcije <strong>za</strong> upravljanja otpadom na teritoriji opštine ili Regiona u cilju definisanja<br />
upravljanja svim tipovima <strong>otpada</strong> koji nastaje u Regionu i u skladu sa principima <strong>za</strong>štite životne sredine.<br />
• Uspostavljanje partnerstva – posebno između institucija i preduzeća odgovornih <strong>za</strong> upravljanje otpadom.<br />
Izrada strategije održivog sistem upravljanja otpadom i njena dalja implementacija sadrži sedam osnovnih koraka:<br />
1. Započeti proces planiranja sa svim učesnicima<br />
2. Uspostaviti strateški okvir <strong>za</strong> planiranje<br />
3. Analizirati postojeću situaciju u upravljanju otpadom<br />
4. Identifikovati i proceniti opcije/ ciljeve<br />
5. Razviti strategiju<br />
6. Definisati akcioni plan i budžet, uključujući i plan <strong>za</strong> povraćaj troškova<br />
7. Implementirati akcioni plan i pratiti rezultate.<br />
Javnost treba da bude uključena u svim fa<strong>za</strong>ma izrade plana kroz definisanje problema, definisanje želja i<br />
prioriteta kao određivanje budućeg sistema upravljanja otpadom. Fa<strong>za</strong> konsultacija i javne rasprave mora da se<br />
uključi u proces planiranja pre usvajanja finalnog plana upravljanja otpadom i njegovih smernica.<br />
Javne konsultacije se mogu vršiti u različitim etapama procesa planiranja, onda kada se identifikuju problemi i<br />
moguća rešenja problema. Javnost kao i sve ostale <strong>za</strong>interesovane strane moraju da budu uključene u proces<br />
izrade strategije. Na ovaj način definisane opcije će biti usklađene sa komentarima i mišljenjem <strong>za</strong>interesovanih<br />
strana.<br />
Finali<strong>za</strong>cija Strategije/ plana predstavlja najveću prekretnicu u izradi plana upravljanja komunalnim otpadom.<br />
Ključne <strong>za</strong>interesovane strane treba da definišu glavna strateška pitanja koja utiču na upravljanje komunalnim<br />
otpadom, dok donosioci odluka treba da ih definišu i ugrade u strategiju.<br />
Po definisanju strategije upravljanja otpadom u opštini ili regionu, potrebno je uraditi Akcioni plan koji treba da<br />
definiše korake, odgovornosti i troškove koje treba preduzeti da bi se realizovale strateške postavke.<br />
Posle usvajanja plana upravljanja otpadom od strane nadležnih organa opštine odnosno svih opština koje čine<br />
region, njegove smernice postaju praksa preko donesenih propisa, pregovora sa industrijom, ili informisanja<br />
javnosti.<br />
2.2 Definisanje aktivnosti<br />
Najvažniji korak u procesu planiranja je definisanje najbolje opcije <strong>za</strong> upravljanje otpadom u Regionu (opštini),<br />
odnosno definisanje upravljanja velikim količinama različitih tipova <strong>otpada</strong> u skladu sa najpraktičnijim opcijama po<br />
<strong>za</strong>štitu životne sredine.<br />
Akcioni plan definiše korake koje treba preduzeti da bi se implemetirali svi koraci strategije tokom određenog<br />
vremenskog perioda plana (5 ili 10 godina <strong>za</strong>visno <strong>za</strong> koji se planski period plan radi), ko je odgovoran <strong>za</strong><br />
sprovođenje aktivnosti i kada. Preporuka je da se izradi i detaljan akcioni plan <strong>za</strong> prvih jednu do dve godine <strong>za</strong><br />
one aktivnosti koje su neophodne.<br />
Sastavni deo akcionog plana je izrada investicionog plana kojima se identifikuju potrebna sredstva <strong>za</strong><br />
sprovođenje plana i način njihove nabavke .<br />
12
U slučaju postavljanja novog koncepta, preporuka je da se u prvoj fazi obezbeđuju sredstva <strong>za</strong> razvoj pilotprojekata<br />
kojima bi se koncept prika<strong>za</strong>o javnosti i na taj način obezbedila njegova diseminacija. Sredstva<br />
kredita ili bespovratne pomoći se pretežno mogu dobiti <strong>za</strong> već razvijene aktivnosti.<br />
Lista aktivnosti u akcionom planu je specifična <strong>za</strong> lokalne uslove i proizilazi iz identifikacije strateških ciljeva<br />
postavljenih planom. Primeri strateških ciljeva u oblasti sakupljanja i prerade <strong>otpada</strong> mogu da budu:<br />
1. Sakupljanje <strong>otpada</strong> i reciklaža<br />
a. Unapređenje pružanja usluga<br />
b. Proširenje obima sakupljanja <strong>otpada</strong><br />
c. Uvođenje reciklaže<br />
d. Sakupljanje infektivnog i opasnog <strong>otpada</strong><br />
e. Sakupljanje otpadnih ulja, starih automobila, elektronske opreme<br />
f. Donošenje potrebnih <strong>za</strong>konodavnih odluka.<br />
2. Tretman i odlaganje <strong>otpada</strong><br />
a. Sanacija postojeće lokacije deponije<br />
b. Čišćenje divljih smetlišta<br />
c. Izgradnja regionalne deponije<br />
d. Izgradnja reciklažnog platoa<br />
e. Izgradnja reciklažnog dvorišta<br />
f. Izgradnja postrojenja <strong>za</strong> reciklažu<br />
g. Planiranje budućih lokacija<br />
h. Strateški, tehnički aspekti i aspekti <strong>za</strong>štite životne sredine.<br />
Praksa u izradi Akcionog plana je da se detaljno prikažu planirane aktivnosti u samom tekstu plana/ strategije, ali<br />
i da se pojedinačni ciljevi razrade u tzv. Log-frame formatu.<br />
Za potrebe ovog priručnika primeri nekih ciljeva i prezentacija aktivnosti su prika<strong>za</strong>ne u tabeli (Tabela 2), dok je<br />
Log-frame format prika<strong>za</strong>n u Aneks 1: Log-frame format.<br />
13
Tabela 2: Primer akcionog plana<br />
Opis 2008 – 2010 2011 – 2012 2013 – 2014<br />
Postojeća deponija • unaprediti stanje postojeće deponije i<br />
nastaviti praksu prihvatanja inertnog<br />
industrijskog <strong>otpada</strong>:<br />
• uraditi projekat sanacije sa<br />
<strong>za</strong>tvaranjem<br />
• unaprediti sadašnju radnu proceduru/<br />
praksu pre svega kroz formiranje<br />
dnevnih ćelija i svakodnevno<br />
prekrivanje<br />
• poboljšati sistem kontrole procednih<br />
voda<br />
• poboljšati pristupne puteve<br />
• uraditi sakupljanje gasa<br />
• uraditi rekultivaciju površina koje se ne<br />
koriste<br />
• uraditi studiju procene uticaja na<br />
životnu sredinu <strong>za</strong> moguće proširenje<br />
deponijske površine<br />
Nova regionalna deponija • Uraditi ugovor o međuopštinskoj saradnji i<br />
definisati obaveze i prava u formiranju<br />
regiona <strong>za</strong> <strong>za</strong>jedničko upravljanje otpadom<br />
• Uraditi regionalni plan upravljanja <strong>otpada</strong>,<br />
• izvršiti izbor lokacije <strong>za</strong> Regionalnu<br />
deponiju i detaljnu ocenu lokacije<br />
• sprovesti potrebnu urbanističku proceduru i<br />
ishodovati urbanističku dozvolu<br />
• nastaviti sa faznim razvojem rekultivacije<br />
na <strong>za</strong>tvorenim površinama postojeće<br />
lokacije <strong>za</strong> odlaganje<br />
• povećati površinu deponovanja u skladu sa<br />
projektom<br />
• raspisati tender <strong>za</strong> odabir izvođača<br />
(strateškog partnera)<br />
• uraditi projektnu dokumentaciju<br />
• <strong>za</strong>početi proces izgradnje deponije da bi<br />
se počela koristiti <strong>za</strong> dve godine<br />
• nadgledati izvođača u skladu sa<br />
odredbama ugovora<br />
• nastaviti sa faznim razvojem rekultivacije<br />
na <strong>za</strong>tvorenim površinama postojeće<br />
lokacije <strong>za</strong> odlaganje<br />
• nastaviti sa razvojem sistema deponovanja<br />
na novoj lokaciji<br />
• nadgledati izvođača u skladu sa<br />
odredbama ugovora<br />
14
• uraditi studiju o procenu uticaja na životnu<br />
sredinu i pribaviti odgovarajuće saglasnosti<br />
• otkup zemljišta potrebnog <strong>za</strong> novu lokaciju<br />
• razraditi detalje DBO (projektovanje,<br />
izgradnja i vođenje) ugovora<br />
Kompostiranje • uraditi merenja količina i sastava <strong>otpada</strong><br />
• proceniti potencijal <strong>za</strong> uvođenje<br />
kompostiranja selektovanog organskog<br />
<strong>otpada</strong> na teritoriji opštine (regiona)<br />
• razmotriti aktivnosti <strong>za</strong> uključivanje<br />
stanovništva i/ili privatnog sektora u<br />
sprovođenje kompostiranja<br />
• razviti pilot projekte <strong>za</strong> kompostiranje<br />
• uspostaviti šemu kompostiranja organskog<br />
<strong>otpada</strong> u skladu sa rezultatima pilot<br />
projekta<br />
15
3 Nivo potrebnih usluga<br />
3.1 Faktori uticaja<br />
Faktori koji utiču na definisanje opštinskog i regionalnog sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom su:<br />
1. <strong>za</strong>konski okvir - U nacionalnom (Republika Srbija) i lokalnom (opštinskom) <strong>za</strong>konodavstvu postoje pravna<br />
akta koja određuju uslove <strong>za</strong> upravljanje otpadom, izgradnju deponija, uslove <strong>za</strong>štite na radu i <strong>za</strong>štite životne<br />
sredine i sl.<br />
2. tehnički normativi i standardi - koje treba ispuniti pri projektovanju, izgradnji i korišćenju postrojenja <strong>za</strong><br />
upravljanje otpadom / deponija.<br />
3. raspoloživost tehnologije - identifikacija tehnologija koje su primenjive <strong>za</strong> specifične lokalne i regionalne<br />
uslove sa aspekta karakteristika <strong>otpada</strong>, sastava <strong>otpada</strong>, razvoja privrede i raspoloživih sredstava<br />
stanovništva .<br />
4. demografski podaci - podaci o broju stanovnika, gustini naseljenosti i priraštaju direktno utiču na kapacitet<br />
sistema <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> <strong>otpada</strong> (projektovane ili postojeće) .<br />
5. razvoj privrede - Ekonomski razvoj Regiona (opštine) utiče na karakteristike <strong>otpada</strong> kojim treba upravljati na<br />
nivou opštine (npr. razvoj trgovine dovešće do povećanja količine komercijalnog <strong>otpada</strong> i potrebe <strong>za</strong><br />
određenim tehničkim kapacitetima <strong>za</strong> sakupljanje i tretman <strong>otpada</strong>).<br />
6. klimatski uslovi – utiču pre svega na uslove <strong>za</strong> obavljanje sakupljanja i transporta u širem okruženju (seoska<br />
naselja u planinskim predelima mogu biti <strong>za</strong>vejana duži vremenski period što može da onemogući<br />
sakupljanje <strong>otpada</strong>, pa se mora izgraditi sistem privremenih skladišta <strong>otpada</strong>) kao i deponovanja <strong>otpada</strong><br />
(mora se predvideti mogućnost odlaganja po snežnim padavinama, mrazu, atmosferske padavine utiču na<br />
dimenzionisanje sistema <strong>za</strong> sakupljanje i odvođenje atmosferskih padavina i <strong>za</strong>štite od voda i sl.).<br />
3.2 Standardi pružanja usluga<br />
Usluge koje se pružaju u komunalnoj delatnosti imaju svoje standardne <strong>za</strong>hteve.<br />
Primeri standarda u pružanju usluga sakupljanja <strong>otpada</strong>:<br />
1. potrebno vreme <strong>za</strong> instaliranje novog kontejnera <strong>za</strong> otpad i reciklabilni otpad<br />
2. učestanost sakupljanja<br />
3. broj neizvršenih usluga sakupljanja <strong>otpada</strong> i reciklabila<br />
4. održavanje deponije sprovođenjem tehnološkog postupka<br />
5. održavanje postrojenja <strong>za</strong> reciklažu <strong>otpada</strong><br />
6. vreme odgovora na žalbu na neizvršenu uslugu.<br />
Cilj je da se odgovori na sve žalbe na nepružanje usluga ili nekih drugih problema u što kraćem roku.<br />
3.3 Procena potreba i usluga<br />
U cilju uvođenja merljivih vrednosti <strong>za</strong> sprovođenje evaluacije usluga u oblasti upravljanja otpadom, potrebno je<br />
uvesti indikatore. Procena indikatora uspešnosti poslovanja u pružanju usluga u upravljanju otpadom može da se<br />
radi interno i eksterno.<br />
I Indikatori procene usluga<br />
1. Pokrivenost teritorije uslugom<br />
• Sakupljen otpad iz domaćinstva (površina u km 2<br />
, broj stanovnika ili % stanovnika u odnosu na ukupan<br />
broj stanovnika, broj kuća ili % broja kuća u odnosu na ukupan broj, količina <strong>otpada</strong> ili % količine <strong>otpada</strong><br />
nastale na teritoriji opštine). Preporuka je da se sakuplja otpad na celoj teritoriji opštine, odnosno 100%<br />
stanovnika.<br />
16
• Sakupljen komercijalni otpad.<br />
• Sakupljen otpad iz institucija.<br />
• Sakupljen otpad sa javnih površina.<br />
• Sakupljen otpad čišćenjem ulica<br />
• Ukupno sakupljen otpad.<br />
2. Učestanost sakupljanja<br />
Učestanost sakupljanja <strong>otpada</strong> može biti svakodnevna ali i jednom nedeljno ili čak i ređe.<br />
Indikator koji se odnosi na učestanost sakupljanja može da bude stvarna učestanost u odnosu na potrebnu.<br />
Preporuka je da se otpad u užoj gradskoj zoni sakuplja jedanput dnevno, u širim gradskim zonama dva puta<br />
nedeljno dok u svim ostalim naseljima da se sakuplja jedanput nedeljno ili ređe (u udaljenim, malim selima).<br />
Regulisanjem nivo učestanosti sakupljanja vrši se optimi<strong>za</strong>cija i troškova sakupljanja <strong>otpada</strong>.<br />
3. Žalbe<br />
Broj i tip žalbi su dobar indikator kvaliteta usluga.<br />
Neke od tipova žalbe koje treba registrovati su: nesakupljen otpad, neprijatni mirisi, insekti, rasipanje tokom<br />
prevo<strong>za</strong> ili žalbe oko postupanja samih radnika.<br />
4. Indikatori efikasnosti<br />
• Težina <strong>otpada</strong> dnevno sakupljena po dinaru sakupljanja<br />
• Broj stanovnika po radniku na sakupljanju<br />
• Broj stanovnika po vozilu<br />
• Broj domaćinstava po radniku na sakupljanju<br />
II Procena iskorišćenja postrojenja <strong>za</strong> iskorišćenje <strong>otpada</strong><br />
1. Procena poslovanja na bazi sledećih indikatora:<br />
• Projektovani kapacitet (t/dan)<br />
• Količina prerađenog <strong>otpada</strong> (t/dan)<br />
• Količina generisanog <strong>otpada</strong> (t/dan)<br />
• Količina preostalog (netretiranog) <strong>otpada</strong> (t/dan)<br />
• Prihod od prodaje proizvoda (RSD/god)<br />
• Ušteda usled smanjenog obima odlaganja (RSD/god)<br />
• Broj žalbi godišnje po tipu (npr. neprijatni mirisi, insekti, vizuelno ometanje, ..)<br />
III Procena iskorišćenja postrojenja <strong>za</strong> odlaganje <strong>otpada</strong><br />
1. Indikatori uspešnosti poslovanja <strong>za</strong> konačno odlaganje <strong>otpada</strong> su:<br />
• Ukupan kapacitet (m3)<br />
• Količina odloženog <strong>otpada</strong> (t ili m3/dan ili /god)<br />
• Preostali kapacitet (m3)<br />
• Broj žalbi godišnje po tipu (npr. neprijatni mirisi, insekti, vizuelno ometanje, ..)<br />
17
IV Indikatori kvaliteta usluga kroz aktivnosti učestvovanja javnosti<br />
Neki od najčešće korišćenih indikatora su:<br />
• Broj prekršaja (razbacivanje smeća, stvaranje divljih deponija, …).<br />
• Broj organizovanih javnih aktivnosti (kampanje, izložbe, sastanci lokalnih <strong>za</strong>jednica, ba<strong>za</strong>ri o reciklaži i<br />
sl.).<br />
• Broj aktivnosti edukacije javnosti.<br />
• Broj učesnika u svakoj od ovih aktivnosti.<br />
18
4 REALIZACIJA OPŠTINSKOG SISTEMA<br />
Koncept opštinskog sistema se mora <strong>za</strong>snovati na postojećim iskustvima, potrebama <strong>za</strong>jednice, i raspoloživim<br />
tehnologijama.<br />
4.1 Osnovni koncepti<br />
Na ovom stepenu ekonomskog razvoja u opštinama u Srbiji nije moguće razviti potpuni integrisani sistem<br />
upravljanja otpadom kako je predloženo Nacionalnom strategijom <strong>za</strong> upravljanje otpadom, ali bez obzira na<br />
navedeno, moguće je uključiti čitav niz mera u cilju poboljšanja sistema upravljanja otpadom u opštini.<br />
Prepoznato je da postoji potreba <strong>za</strong> uspostavljanjem integrisanog sistema u sakupljanju i korišćenju pouzdanih i<br />
tačnih podataka o stanju <strong>otpada</strong> da bi se mogli rešiti mnogi <strong>za</strong>htevi u cilju poboljšanja upravljanja otpadom.<br />
Plan upravljanja otpadom može da pruži podršku donošenju predloga <strong>za</strong> poboljšanje upravljanja otpadom u cilju<br />
dobijanja kredita. Donatorske organi<strong>za</strong>cije i agencije angažovane na obezbeđenju finansijskih sredstava uvek<br />
daju prednost <strong>za</strong>htevima <strong>za</strong> kredite i donacije (<strong>za</strong> nabavku opreme, <strong>za</strong>tvaranje smetlišta i sl.) opština koje imaju<br />
uspešno definisane i izrađene planove <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
Plan upravljanja otpadom će pružiti potrebne smernice i informacije u slučaju donošenja kritičnih odluka u<br />
upravljanju otpadom, kao na primer odluku da li izgraditi transfer stanicu <strong>za</strong> transport na deponiju u susedno<br />
naselje ili grad ili izgraditi regionalnu sanitarnu deponiju u opštini. Plan će takođe pomoći opštini da poboljša<br />
upravljanje otpadom uspostavljanjem sistema prevencije nastajanja <strong>otpada</strong>, ponovnog korišćenja materijala,<br />
reciklaže, sakupljanja opasnog kućnog <strong>otpada</strong> i sl.<br />
Poboljšanje sakupljanja <strong>otpada</strong><br />
Integralni sistem upravljanja otpadom u opštinama uvažavajući lokalne specifičnosti treba da<br />
1. Omogući sakupljanje svih tipova <strong>otpada</strong> sa cele teritorije <strong>otpada</strong><br />
2. Dozvoljava uključivanje tehnologija reciklaže i odlaganja u dobro organizovani sveobuhvatni sistem<br />
sakupljanja, koji uključuje primarnu i sekundarnu reciklažu kao i izgrađene lokacije <strong>za</strong> pretovar i/ili<br />
skladištenje <strong>otpada</strong> kao i centre <strong>za</strong> individualno donošenje <strong>otpada</strong> –reciklažna dvorišta, plato (tehnički<br />
aspekt)<br />
3. Omogućava i dozvoljava višestruke usluge ugovaranjem i sa privatnim sektorom (pravni i ekonomski<br />
aspekt), odnosno otvara sistem i omogućava integraciju sa ostalima stranama (institucijalni aspekt).<br />
4. Odabira kombinaciju tehnika <strong>za</strong> sakupljanje koje omogućavaju optimalno korišćenje dragocenih<br />
materijala od strane opštinskih i privatnih sakupljača (npr. korišćenje otvorenih, ali prekrivenih kamiona<br />
sa korpama i/ili odeljcima <strong>za</strong> različite materijale, radije nego korišćenje kompaktora) (tehnički aspekt).<br />
Kao jedna od mogućnosti <strong>za</strong> poboljšanje sakupljanja j u opštinama je uvođenje PPP koncepta (privatno i javno<br />
partnerstvo) kroz učešće privatnog sektora u delu primarnog sakupljanje <strong>otpada</strong> kroz organizovanje mikro i malih<br />
preduzeća, <strong>za</strong>druga ili društvenih organi<strong>za</strong>cija. Ovakva PPP preduzeća uobičajeno rade sa niskim troškovima,<br />
fleksibilne su, prihvaćene i podržane od strane lokalne <strong>za</strong>jednice, i donose poslove i <strong>za</strong>rade u gradske sredine sa<br />
niskim <strong>za</strong>radama.<br />
Opštine mogu da podrže inicijative <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> od strane malih i srednjih preduzeća , tako što će:<br />
1. Držati se svog dela dogovora, npr. osigurati da je sekundarno sakupljanje redovno i pouzdano<br />
2. Olakšati birokratske prepreke i propise <strong>za</strong> preduzeća npr. zvanično ih prepoznati kao kandidate <strong>za</strong><br />
uslužne ugovore, pratiti kvalitet njihovih usluga<br />
3. Držati vozila u pripravnosti ukoliko dođe do (privremenog) <strong>za</strong>stoja<br />
4. Pomoći razvijanje svesti javnosti<br />
5. Pomoći sa po<strong>za</strong>jmicama <strong>za</strong> opremu i treninge<br />
19
Poboljšanje prerade <strong>otpada</strong><br />
Prerada <strong>otpada</strong> se vrši kroz niz tehnoloških postupaka koji uključuju između ostalog, i.<br />
- kompostiranje<br />
- insineraciju<br />
- reciklažu<br />
Prerada <strong>otpada</strong> uvedena kroz separaciju <strong>otpada</strong> na licu mesta (in-situ) ili van lokacije nastajanja (ex-situ) je<br />
neophodna fa<strong>za</strong> sveobuhvatnog sistema upravljanja otpadom. Reciklaža <strong>otpada</strong> je izdvajanje korisnih<br />
komponenti iz <strong>otpada</strong> u cilju dobijanja sekundarnih sirovina. Na ovaj način, reciklaža je u direktnoj vezi sa<br />
odlaganjem (smanjuje se količina i tip <strong>otpada</strong> koji se odlaže na deponiji), a delimično je i alternativa odlaganju<br />
(deo <strong>otpada</strong> se ne odlaže, već koristi).<br />
Uvođenjem kompostiranja značajno se smanjuje količina organskog <strong>otpada</strong> na deponiji, čime s smanjuje ukupna<br />
količina <strong>otpada</strong> na lokacija, štiti životna sredina (smanjuje emisija gasova) i dobija koristan proizvod u vidu<br />
fertili<strong>za</strong>tora <strong>za</strong> zemljište. Kompostiranje se može organizovati u domaćinstvima ai u posebnim postrojenjima ili na<br />
tzv. kompostnim poljima.<br />
Izbor najpovoljnije tehnologije prerade <strong>otpada</strong> <strong>za</strong>hteva analizu tehničkih, ekonomskih parametara uz uključivanje<br />
aspekata životne sredine.<br />
Politika upravljanja otpadom promoviše <strong>preradu</strong> na lokaciji koja je bliža izvoru generisanja <strong>otpada</strong> a u cilju<br />
smanjenja troškova transporta i smanjenja rizika od <strong>za</strong>gađenja. Na ovaj način se ostvaruje i cilj da prihodi i<br />
korisni materijali budu dostupni lokalnom nivou, ali se i sprečava da se problemi <strong>za</strong>gađenja životne sredine<br />
otpadom izmesti na druge lokacije.<br />
Kao mogućnost uvođenja novih i poboljšanja postojećih tehnologija tretmana, naročito u domenu reciklaže se<br />
iskazuje organizovanje PPP preduzeća, a kod većih investicija (centralna postrojenja <strong>za</strong> reciklažu, insineratori,<br />
kompostna postrojenja) se iskazuje i potreba <strong>za</strong> strateškim partnerstvom.<br />
Poboljšanje odlaganja <strong>otpada</strong><br />
Sanitarna deponija kao građevinski objekat izgrađen sa svim potrebnim sadržajima na kome se otpad odlaže u<br />
skladu sa posebnim postupkom sanitarnog odlaganja je jedino prihvatljivo rešenje odlaganja <strong>otpada</strong>. Sanitarna<br />
deponija je skup objekat i njena ekonomska isplativost se ogleda u korišćenju od strane najmanje 200.000<br />
stanovnika (ekonomski poka<strong>za</strong>telju EU). Imajući u vidu da su u Srbiji relativno male opštine (više od 80% opština<br />
ima manje od 50.000 stanovnika), iska<strong>za</strong>la se potreba uspostavljanja regiona <strong>za</strong> <strong>za</strong>jedničko rešavanje<br />
problematike upravljanja otpadom.<br />
Treba imati u vidu da su i troškovi nekontrolisanog deponovanja <strong>otpada</strong> na gradskim deponijama takođe veoma<br />
visoki, s tim što postoji i dodatni problem kroz ugrožavanje okoline i zdravlja stanovništva, pre svega kroz<br />
<strong>za</strong>gađenje vode <strong>za</strong> piće, vazduha, zemljišta. .<br />
Koncept sistema treba da mobiliše <strong>za</strong>interesovane strane (potrošače, proizvođače i lokalne vlasti) da identifikuju<br />
mogućnosti <strong>za</strong> prevenciju, smanjivanje, ponovno korišćenje i reciklažu <strong>otpada</strong> na širem regionu kao i <strong>za</strong>jedničko<br />
odlaganje <strong>otpada</strong> na jednoj lokaciji, jer se na taj način znatno smanjuje količina <strong>otpada</strong> koju treba deponovati. A i<br />
troškovi se dele srazmerno parcijalnom učešću svake opštine.<br />
Mobilisanje <strong>za</strong>jednice, podstrek i utvrđivanje kazni <strong>za</strong> neumereno odlaganje će povećati ovu inicijativu (društveni<br />
aspekt). Isto tako, izgradnja i korišćenje transfer stanica koje omogućava razdvajanje i reciklažu <strong>otpada</strong> će<br />
doprineti manjem korišćenju deponija.<br />
Mogućnosti izgradnje sanitarnih deponija isključivo treba posmatrati sa stanovništva regiona više opština, pre<br />
svega zbog obezbeđivanje finansijskih sredstava <strong>za</strong> navedene investicije.<br />
Regionalno planiranje i uvođenje novih elemenata u sistem <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
Koncept regionalnog planiranja <strong>za</strong>hteva sagledavanje svih elementa integralnog upravljanja otpadom na prostoru<br />
koga čine više opština. U tom kontekstu otvaraju se novi <strong>za</strong>daci u cilju međusobnog međuopštinskog<br />
povezivanja svih nivoa potreba , tako na pr.<br />
20
• optimizuju se pre svega transportna sredstva, pa vozilo <strong>za</strong> transfer može biti <strong>za</strong>jedničko <strong>za</strong> više opština i da<br />
prevozi otpad iz različitih opština na osnovu potrebnih proračuna<br />
• reciklažno postrojenje se u najvećem broju slučajeva radi na regionalnom nivou,<br />
• najekomičnije je separaciju reciklabila sprovesti na lokalnom nivou, jer se tako količina <strong>otpada</strong> <strong>za</strong> prevoz na<br />
deponiju smanjuje<br />
• ekonomično je sprovesti kompostiranje na lokalnom nivou opštine<br />
• potrebno je izgraditi transfer stanicu <strong>za</strong> pretovar <strong>otpada</strong> koji se odvoz na regionalnu deponiju<br />
• potrebno je izgraditi regionalnu deponiju<br />
• u dugoročnom planiranju potrebno i korisno bi bilo izgraditi insinerator sa iskorišćenjem dobijene energije.<br />
Svaka opština svoj lokalni sistem integrisanog upravljanja otpadom mora inkorporirati i učiniti kompatibilnim sa<br />
budućim regionalnim.<br />
Uvođenje prevencije i smanjivanja <strong>otpada</strong><br />
Uvođenje prevencije i smanjivanje <strong>otpada</strong> na Regionalnom nivou su oblasti gde je integracija sa ostalim urbanim<br />
sistemima najvažnija. Prevencija i smanjivanje količina <strong>otpada</strong> <strong>za</strong>htevaju naročito dobru saradnju sa<br />
komercijalnim, industrijskim i institucionalnim sektorom. U tom smislu je potrebno učiniti napore na<br />
uspostavljanju:<br />
♦ Saradnje sa fabrikama na projektovanju proizvoda bez <strong>otpada</strong>, izrada sporazuma sa industrijama na<br />
smanjenju količine ambalaže i promeni tipa materijala korišćenog <strong>za</strong> pakovanje (oni koji mogu ponovo<br />
da se koriste umesto onih koji moraju da se odlože, sistemi kaucije, kao što su oni koji se koriste <strong>za</strong><br />
boce <strong>za</strong> be<strong>za</strong>lkoholna pića )<br />
♦ Saradnje sa institucijama kao što su bolnice, na implikacijama odlaganja medicinskog <strong>otpada</strong><br />
♦ Edukacija javnosti: kampanje razvijanja svesti o menjanju proizvoda i ambalaže; promocija čistoće kao<br />
načina da se unapredi zdravlje; podržavanje otpora ka nošenju plastičnih kesa; podržavanje i edukacija<br />
o kompostiranju u domaćinstvima; podržavanje ponovnog korišćenja, reciklaže i kompostiranja u<br />
domaćinstvima i kod drugih generatora <strong>otpada</strong>.<br />
Uvođenje reciklaže, sistema separacije na izvoru i selektivnog sakupljanja<br />
Pri uspostavljanju sistema separacije na izvoru nastajanja <strong>otpada</strong> u cilju izdvajanja korisnih komponenti moraju<br />
se razmotriti sledeći parametri.<br />
♦ Stanje tržišta: postojanje potražnje na tržištu <strong>za</strong> dostupnim reciklabilima?<br />
♦ Ukoliko tržište reciklabila ne postoji, ono se može razviti, ali ovaj proces traje nekoliko godina. Iz tog<br />
razloga, mora se razviti bliska saradnja sa različitim ciljnim grupama u sektoru reciklaže<br />
♦ Količina i kvalitet materijala koga je moguće sakupiti u cilju definisanja isplativosti sistema separacije na<br />
izvoru<br />
♦ Postojanje i dostupnost vozila koja treba da sakupljanju izdvojenog <strong>otpada</strong>. Odluka da se uspostavi<br />
sistem separacije na izvoru treba da bude izbalansirana sa potrebom da se pokriju zone sa malim<br />
dohotkom sa odgovarajućom uslugom sakupljanja <strong>otpada</strong> i mogućnošću da klijenti plate naknade<br />
(društveni i ekonomski aspekti).<br />
♦ Mogućnost i način uključivanja neformalnog sektora reciklaže (siromašni, Romi, koji uglavnom<br />
preživljavaju izdvajanjem sekundarnih sirovina) u separaciji <strong>otpada</strong>, način <strong>za</strong> njihovu integraciju u<br />
formalan sektor i poboljšanje njihovih radnih i životnih uslova<br />
4.2 Osnove reali<strong>za</strong>cije opštinske infrastrukture<br />
Prvi korak u reali<strong>za</strong>ciji sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom jeste unapređenje prakse upravljanja otpadom na<br />
postojećem prostoru koga pokriva najčešće Javno komunalno preduzeće kao i poboljšanje postojećeg odlagališta<br />
(deponije/ smetlišta).<br />
21
Osnovne mere koje se preporučuju u cilju poboljšanja odlaganja :<br />
♦ Izrada projekta sanacije postojeće deponije <strong>za</strong> mogućnošću njenog daljeg korišćenja, kroz koji treba<br />
definisati osnovne mere koje treba preduzeti u cilju poboljšanja stanja. Potrebno je izvršiti<br />
kategori<strong>za</strong>ciju smetlišta i propisati odgovarajuću metodologiju sanacije shodno karakteristikama<br />
određene kategorije smetlišta. Pri procesu definisanja uslova, potrebno je uzeti u obzir specifičnost<br />
stanja svakog smetlišta kao što su: planovi <strong>za</strong> buduće korišćenje deponije, procena potrebnog perioda<br />
privremenog korišćenja deponije do pronalaženja trajnog ili alternativnog rešenja, kao i tip <strong>otpada</strong> koji se<br />
odlaže tokom perioda korišćenja deponije.<br />
♦ Pristupiti sprovođenju postupka sanacije u skladu sa projektovanim rešenjima i primeniti mere kao što<br />
su:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
postavljanje ograde i kontrolne kućice na ulazu u cilju kontrole ula<strong>za</strong> i količina <strong>otpada</strong>,<br />
izgradnja pristupnog puta i objekta <strong>za</strong> osoblje<br />
nivelacioni radovi <strong>za</strong> uređenje terena i posti<strong>za</strong>nje stabilnosti odloženog <strong>otpada</strong>,<br />
ravnanje i sabijanja <strong>otpada</strong>,.<br />
istraživanje mogućnosti prikupljanja procednih voda i njihov tretman (ukoliko je moguće i<br />
opravdano),<br />
sprečavanje ili smanjenje prodiranja čistih, obodnih voda u telo smetlišta, npr. izgradnjom<br />
obodnog zida<br />
postavljanje biotrnova koji služe <strong>za</strong> evakuaciju deponijskog gasa iz tela smetlišta.<br />
o definisanje se tehnologija daljeg odlaganja <strong>otpada</strong> u ograničenom vremenskom periodu (3-5<br />
godine) tj. do definitivnog <strong>za</strong>tvaranja smetlišta.<br />
♦ Organi<strong>za</strong>cija neformalnog sektora (gde postoji) upućivanjem sakupljača sekundarnih sirovina u osnovne<br />
procedure <strong>za</strong>štite kao što su ograničeno kretanje kada je vozilo na lokaciji odlagališta i istovaruje otpad,<br />
sakupljanje <strong>otpada</strong> iz određenih delova opštine, nošenje <strong>za</strong>štitne opreme i sl.<br />
Drugi korak u reali<strong>za</strong>ciji uspostavljanja sistema upravljanja otpadom jeste izgradnja sanitarne deponije u skladu<br />
sa tehničkim standardima i normativima. Izgradnja deponija će se razlikovati u praksi imajući u vidu različitosti<br />
svake lokacije i lokalne uslove finansiranja. Jedna od mogućnosti smanjenja troškova jeste “regionali<strong>za</strong>cija<br />
problema” odnosno uspostavljanje dogovara sa okolnim opštinama u cilju izgradnje <strong>za</strong>jedničke sanitarne<br />
deponije. U nacrtu novog Zakona o otpadu se postulira izgradnja Regionalnih deponija koje opslužuju 200.000<br />
stanovnika, tako da u suštini budućnost lokalnih sanitarnih deponija je orijentisana ka izgradnji regionalnih<br />
deponija više opština.<br />
Koncepcija sanitarne deponije je formirana u cilju rešavanja konačnog odlaganja čvrstih otpadnih materija na<br />
način koji omogućuje potpunu <strong>za</strong>štitu zdravlja stanovništva uz maksimalno očuvanje životne sredine. Upravljanje<br />
čvrstim komunalnim otpadom se odvija u skladu sa odredbama definisanim u relevantnim pravnim aktima.<br />
U cilju uvođenja osnovnih postulata politike upravljanja otpadom, sledeći korak koji treba opština da učini je<br />
uspostavljanje sistema smanjenja količine <strong>otpada</strong> <strong>za</strong> odlaganje, čime bi se povećao upotrebni vek te deponije.<br />
Smanjenje količina <strong>otpada</strong> <strong>za</strong> odlaganje se vrši kroz uvođenje izdvajanja korisnih komponenti <strong>otpada</strong>. U<br />
zemljama Evropske unije je ograničeno deponovanje netretiranog biorazgradivog <strong>otpada</strong> različitim finansijskim i<br />
drugim instrumentima, čime se postulira izdvajanje organskog <strong>otpada</strong> od koga se pravi kompost. Takođe<br />
separacijom reciklabilnih materijala i njihovom preradom u cilju dobijanja sekundarnih sirovina, vrši se znatno<br />
smanjenje količine <strong>otpada</strong> <strong>za</strong> odlaganje. Ove inicijative su podržane intenzivnim razvojem javne svesti i<br />
edukacijom.<br />
Ono što može da bude praktična opcija <strong>za</strong> zemlje u razvoju i zemlje u tranziciji jeste uvođenje sistema<br />
kompostiranja. Kompostiranje kao praksa može biti uvedeno na centralizovanom nivou, ali može biti i na nivou<br />
lokane <strong>za</strong>jednice odnosno čak i domaćinstva. Kompost je proizvod relativno niske vrednosti, čak i kada može da<br />
se ostvari stalan kvalitet i pouzdano tržište. Uspostavljanje tržišta <strong>za</strong> kompost je od esencijalne važnosti jer u<br />
suprotnom on postaje otpad koji se mora odložiti. Međutim, ono što je nedostatak celog sistema je što je uvek<br />
mora da bude u sklopu većeg sistema upravljanja otpadom sa obzirom da nije isplativ u smislu cena sakupljanja<br />
materijala i prodajne cene komposta.<br />
22
Reciklaža <strong>otpada</strong> u cilju dobijanja sekundarnih sirovina se vrši u posebnim postrojenjima <strong>za</strong> reciklažu .<br />
Najekonomičnije rešenje je postavljanje postrojenja <strong>za</strong> reciklažu uz deponije.<br />
Kao neophodan korak u reali<strong>za</strong>ciji regionalnih sistema se iskazuje i izgradnja transfer stanica (ukoliko regionalna<br />
plan to identifikuje kao potrebu) u cilju prevo<strong>za</strong> opštinskog <strong>otpada</strong> na lokacije udaljenih regionalnih deponija.<br />
Transfer stanice će doprineti organizovanju boljeg upravljanja otpadom u datim uslovima. S druge strane,<br />
izgradnja malih transfer stanica u zonama koje nisu do sada bile pokrivene sakupljanjem <strong>otpada</strong> gde bi se<br />
privremeno odlagao otpad do odnošenja, u okviru same opštine, omogućiće proširenje obima sakupljanja na<br />
teritoriji opštine. Najjednostavnija transfer stanica je objekat sa platoom <strong>za</strong> prihvatanje <strong>otpada</strong>, gde vozila <strong>za</strong><br />
sakupljanje <strong>otpada</strong> istovaruju svoj otpad. Otpad se često sabija, i onda prebacuje u veća vozila, i šalje na<br />
udaljena odlagališta – obično deponije ili postrojenja <strong>za</strong> kompostiranje. Na transfer stanicama se ne vrši<br />
dugoročno skladištenje <strong>otpada</strong>, već se otpad brzo sakupi/ sabije, utovari u veće vozilo i napusti ovu lokaciju<br />
obično u roku od nekoliko sati.<br />
4.3 Kriterijumi <strong>za</strong> odlučivanje<br />
Odgovarajuću tehnologiju upravljanja otpadom nije jednostavno odabrati. Odabir <strong>za</strong>visi od lokalnog konteksta u<br />
koji će tehnologija biti primenjena, ali i od nacionalnih, čak i internacionalnih uslova.<br />
Uobičajeni kriterijumi su :<br />
• Uticaj na životnu sredinu<br />
• Relativni trošak<br />
• Potencijal <strong>za</strong> kreiranje poslova u opštini (nova radna mesta)<br />
• Operacioni i konstruktivne mogućnosti<br />
• Zakonski <strong>za</strong>htevi i mogućnosti<br />
• Stepen kontrole<br />
• Trošak <strong>za</strong>tvaranja deponije, staranja posle <strong>za</strong>tvaranja, finansijski troškovi <strong>za</strong> opštinske deponije<br />
• Uvođenje individualnog kompostiranja<br />
• Uspostavljena ekonomska efikasnost<br />
Aspekti koje treba razmatrati u izbori sistema su definisani u tabeli (Tabela 3).<br />
Tabela 3: Aspekti integralnog upravljanja otpadom<br />
Aspekt integralnog upravljanja otpadom<br />
Oblasti <strong>za</strong> istraživanje<br />
Tehnički<br />
Životna sredina<br />
Finansijsko - ekonomski<br />
1. Količine <strong>otpada</strong>, sastav <strong>otpada</strong>, gustina<br />
2. Kapacitet sakupljanja ili prerade (koliko <strong>otpada</strong> može biti<br />
sakupljeno, koliko ljudi može biti usluženo, koji deo teritorije je<br />
pokriven)<br />
3. Fizička infrastruktura (stanje puteva, saobraćaj)<br />
4. Kapacitet opreme / tehnologije<br />
5. Lokalna raspoloživost rezervnih delova<br />
6. Uticaj tehnologije na životnu sredinu<br />
7. Uticaj tehnologije na mogućnosti ponovnog korišćenja i<br />
reciklaže<br />
8. Uslovi rada i zdravlje radnika u sektoru upravljanja otpadom<br />
9. Osnovne investicije i troškovi rada<br />
10. Troškovi rada i održavanja u poređenju sa budžetom<br />
upravljanja otpadom<br />
11. Izvodljivost pokrivanja gubitaka<br />
23
Aspekt integralnog upravljanja otpadom<br />
Društveno - kulturni<br />
Institucionalni<br />
Politika / pravni / politički<br />
Oblasti <strong>za</strong> istraživanje<br />
12. Prosečan nivo svesti među stanovništvom<br />
13. Spremnost i mogućnost plaćanja<br />
14. Kulturni stavovi prema otpadu, rukovanju sa otpadom,<br />
separaciji na izvoru, reciklaži<br />
15. Uloge polova u vezi sa upravljanjem otpadom u<br />
domaćinstvima<br />
16. Kvalifikovani kadar <strong>za</strong> upravljanje otpadom<br />
17. Metode nabavke <strong>za</strong> uvozne rezervne delove<br />
18. Politički prioriteti (npr. povećanje <strong>za</strong>poslenosti, smanjenje<br />
uvo<strong>za</strong>, unapređenje životne sredine)<br />
19. Politika i propisi koji se tiču tehnologija i opreme<br />
20. Pravila ugovaranja, pristrasnosti u procedurama ugovaranja<br />
Primer koncepcije sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom u opštini u Srbiji je at u Aneksu 3.<br />
4.4 Načini reali<strong>za</strong>cije sistema i standardi <strong>za</strong> ocenjivanje<br />
Koncept uspostavljanja sistema najviše <strong>za</strong>visi od lokalnih uslova i nemoguće je odrediti koncept koji će biti<br />
univer<strong>za</strong>lan <strong>za</strong> sve opštine koje se nalaze na teritoriji Republike Srbije. Osnovne postavke jednog sistema jesu:<br />
1. Obezbediti sakupljanje <strong>otpada</strong> u svim naseljima opštine<br />
a. Uvođenje kontejnera 1,1 m 3 u gradskim sredinama<br />
b. Uvođenje kanti 120 l u seoskim sredinama<br />
c. Obezbediti dovoljan broj vozila <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong><br />
2. Pristupiti izgradnji regionalne deponije u saradnji sa okolnim opštinama<br />
3. Izgraditi transfer stanice na teritoriji opštine<br />
4. Uspostaviti sistem kompostiranja organskog <strong>otpada</strong><br />
5. Uspostaviti sistem sakupljanja <strong>otpada</strong> koji se može reciklirati i uspostaviti mehanizme reciklaže ili dalje<br />
prodaje<br />
6. U dugoročnom planiranju, potrebno je razmotriti i mogućnost insineracije <strong>otpada</strong> sa utili<strong>za</strong>cijom toplote.<br />
Sam koncept može imati varijacije u odnosu na lokalne uslove i mogu se razmatrati različiti modeli sudova <strong>za</strong><br />
sakupljanje sudova, transporta <strong>otpada</strong>, sistema <strong>za</strong> kompostiranje <strong>otpada</strong>, broja transfer stanica kao i odluka da li<br />
da se pristupi učestvovanju u izgradnji regionalne deponije ili izgraditi sanitarnu opštinsku deponiju odnosno<br />
sanirati postojeću i nastaviti njeno korišćenje.<br />
Razmatranje opcija reali<strong>za</strong>cije uspostavljanja sistema može da se uradi korišćenjem modifikovane Leopoldove<br />
matrice. Leopoldova matrica je kvalitativna metoda koja se koristi <strong>za</strong> identifikaciju pojedinih opcija, upotrebljivih<br />
modela i donošenja konačne odluke. U tabeli u redovima se navode različiti delovi sistema (sakupljanje <strong>otpada</strong>,<br />
odlaganje <strong>otpada</strong>, kompostiranje <strong>otpada</strong>, itd.) a u kolonama mogući načini reali<strong>za</strong>cije.<br />
Izgled matrice sa par praktičnih primera su prika<strong>za</strong>ni u Aneks 2: Leopoldova matrica <strong>za</strong> procenu opcija reali<strong>za</strong>cije.<br />
Standardi <strong>za</strong> ocenu uspešnosti sistema se mogu utvrditi kroz stepen pokrivenosti stanovnika organizovanim<br />
sakupljanjem <strong>otpada</strong>. U planu upravljanja otpadom treba definisati dinamiku povećanja obima usluga jer se time<br />
definiše povećanje broja kontejnera, odnosno vozila <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong>. Projektovani kapacitete postrojenja<br />
<strong>za</strong> <strong>preradu</strong>/ tretman <strong>otpada</strong> kao i deponije treba da budu u skladu sa budućim količinama <strong>otpada</strong>.<br />
Definisani ciljevi u Nacionalnoj strategiji upravljanja otpadom, a mogu se primeniti na lokalne uslove i samim tim<br />
predstavljati indikatore uspešnosti sistema su:<br />
24
• Organizovanje sakupljačke stanice <strong>za</strong> prihvatanje kabastog, opasnog <strong>otpada</strong>, kao i <strong>otpada</strong> koji se može<br />
reciklirati iz domaćinstva;<br />
• Izgradnja sabirnih centara <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> koji se može reciklirati;<br />
• Zatvaranje smetlišta iz kategorije K4;<br />
• Sanacija postojećih deponija i uspostavljanje monitoringa;<br />
• Rekultivacija svih već <strong>za</strong>tvorenih smetlišta;<br />
• Izgradnja postrojenja <strong>za</strong> prihvatanje/ <strong>preradu</strong> upotrebljenih ulja, starih guma, potrošenih baterija i<br />
akumulatora, neupotrebljenih vozila i električne i elektronske robe;<br />
• Izgradnja postrojenja <strong>za</strong> kompostiranje <strong>otpada</strong>;<br />
• Izgradnja regionalnih deponija <strong>za</strong> odlaganje <strong>otpada</strong> u skaldu sa EU standardima;<br />
• Izgradnja transfer stanica<br />
• Remedijacija <strong>za</strong>gađenog zemljišta.<br />
25
5 TROŠKOVI IZGRADNJE INFRASTRUKTURE ZA UPRAVLJANJE OTPADOM<br />
Finansijska anali<strong>za</strong> i procena troškova radi se na osnovu ulaznih parametara koji su proizvod planskog<br />
sagledavanja i odmeravanja optimalne postavke i nivoa upravljanja otpadom na nivou opštine. Svakako da je<br />
implikacija ulaznih parametara na finansijsku analizu u direktnoj među<strong>za</strong>visnosti sa preciznošću dobijenih<br />
podataka koji su proizvod procesa planiranja.<br />
Ekonomska procena sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom treba da uzme u obzir finansijske izvore potrebne <strong>za</strong><br />
izgradnju i rad sistema. U tom cilju, potrebno je utvrditi stepen <strong>za</strong>visnosti opštine od «spoljašnih» sredstava, tj.<br />
subvencija i bespovratnih pomoći.<br />
Inicijalni kapitalni (fiksni) troškovi <strong>za</strong> svaki deo sistema i sistem u celini ne predstavljaju indikator ali su značajan<br />
podatak. Troškovi se računaju na godišnjoj osnovi uzimajući u obzir: vlasništvo ili troškove povraćaja investicija,<br />
održavanje i rad, radnu snagu, vrednosti popravki, kapitalne rezerve itd. U proračunu godišnjih troškova opšti<br />
troškovi su uključeni. Opšti troškovi mogu da se prikazu kroz troškove radne snage kao zbir plata i opštih<br />
troškova.<br />
5.1 Investicioni troškovi<br />
Prema izvršenim proračunima na osnovu ulaznih parametara, zbirna vrednost efektivnih ulaganja specificiranih<br />
investicija u određenom planskom periodu izgradnje i uspostavljanja sistema upravljanja komunalnim otpadom u<br />
određenoj opštini definisana je u Aneks 3 (2008-2018) iznosi oko 15,5 mil € i uključuje:<br />
• Unapređenje i proširenje obuhvata sakupljanja i transporta (kupovina novih smećara)<br />
• Nabavka novih standardizovanih kanti<br />
• Nabavku transportnih vozila <strong>za</strong> pretovar vozila od transfer stanice do regionalne deponije<br />
• Izgradnju transfer stanice<br />
• Nabavku transportnih sredstava <strong>za</strong> reciklabile<br />
• Nabavku kanti <strong>za</strong> reciklabile<br />
• Nabavka zvonastih kontejnera <strong>za</strong> reciklabile<br />
• Izgradnja “sabirnih centara” <strong>za</strong> reciklabilne materijale<br />
• Izgradnja stanica <strong>za</strong> prihvat recilklabila po selima<br />
• Osnivanje postrojenja <strong>za</strong> reciklažu <strong>otpada</strong><br />
• Sanacija postojeće deponije (Kulagića ada)<br />
• Oprema <strong>za</strong> deponiju<br />
• Zatvaranje i čišćenje smetlišta<br />
• Izgradnja kompostane u Gradskom zelenilu<br />
• Pripremne radnje <strong>za</strong> uspostavljanje regiona<br />
• Izgradnja regionalne deponije<br />
• Treninzi.<br />
Tako je zbirni pregled specificiranih investicionih troškova u planskom periodu izgradnje i uspostavljanja sistema<br />
upravljanja komunalnim otpadom u određenoj opštini.<br />
26
Tabela 4: Sintetički pregled potrebnih specificiranih investicija u planskom periodu izgradnje i uspostavljanja<br />
sistema upravljanja otpadom (2008-2018)<br />
r.b.<br />
Pozicija<br />
1. Unapređenje i proširenje obuhvata sakupljanja i transporta (kupovina<br />
novih smećara)<br />
Vrednost investicije –<br />
hilj. €<br />
1.300,00<br />
2. Nabavka novih standardizovanih kanti 1.248,99<br />
3. Nabavku transportnih vozila <strong>za</strong> pretovar vozila od transfer stanice do<br />
regionalne deponije<br />
250,00<br />
4. Izgradnju transfer stanice 600,00<br />
5. Nabavku transportnih sredstava <strong>za</strong> reciklabile 330,00<br />
6. Nabavku kanti <strong>za</strong> reciklabile 3.568,00<br />
7. Nabavka zvonastih kontejnera <strong>za</strong> reciklabile 42,00<br />
8. Izgradnja “sabirnih centara” <strong>za</strong> reciklabilne materijale 165,00<br />
9. Izgradnja stanica <strong>za</strong> prihvat recilklabila po selima 32,00<br />
10. Osnivanje postrojenja <strong>za</strong> reciklažu <strong>otpada</strong> 900,00<br />
11. Sanacija postojeće deponije (Kulagića ada) 100,00<br />
12. Oprema <strong>za</strong> deponiju 670,00<br />
13. Zatvaranje i čišćenje smetlišta 950,00<br />
14. Izgradnja kompostane u Gradskom zelenilu 40,00<br />
15. Pripremne radnje <strong>za</strong> uspostavljanje regiona 400,00<br />
16. Izgradnja regionalne deponije 4.800,00<br />
17. Treninzi 54,00<br />
U K U P N O 15.449,99<br />
5.2 Načini procene troškova i struktura troškova<br />
Struktura troškova se na opštinskom nivou može prika<strong>za</strong>ti na više načina:<br />
♦ Troškovi po toni <strong>otpada</strong><br />
♦ Troškovi po domaćinstvu<br />
♦ Troškovi po glavi stanovnika, izraženi kao procenat minimalne <strong>za</strong>rade stanovnika<br />
♦ Troškovi po glavi stanovnika izraženi u odnosu na prosečnu <strong>za</strong>radu<br />
♦ Troškovi sistema izraženi kao procenat bruto domaćeg dohotka opštine<br />
Najčešće se primenjuju model gde se procenjuju troškovi u odnosu na tonu <strong>otpada</strong>.<br />
Troškovi sakupljanja <strong>otpada</strong> su zbir investicionih troškova potrebnih <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong>, odnosno suma<br />
troškova nabavke svih vrsta kontejnera i svih vrsta vozila i troškovi održavanja svih kontejnera i vozila kao i<br />
sredstva potrebna <strong>za</strong> radnu snagu odnosno vo<strong>za</strong>če vozila i sakupljače <strong>otpada</strong>.<br />
Ulazne vrednosti koje su potrebne <strong>za</strong> procenu troškova su:<br />
♦ Troškovi nabavke kontejnera, odnosno sudova <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> u prvoj godini i u narednom<br />
periodu<br />
♦ Troškovi uređenja mesta gde će se postaviti kontejneri<br />
♦ Vrednost kontejnera na kraju životnog ciklusa<br />
27
♦ Godišnji troškovi održavanja kontejnera<br />
♦ Interesna stopa nabavke kontejnera<br />
♦ Troškovi nabavke vozila u prvoj godini i u narednom periodu<br />
♦ Troškovi rada vozila (RSD/km)<br />
♦ Troškovi održavanja vozila (procenat od troškova nabavke)<br />
♦ Vrednost vozila na kraju životnog ciklusa (procenat od troškova nabavke)<br />
♦ Interesna stopa nabavke vozila<br />
♦ Godišnji troškovi (plata i opšti troškovi) <strong>za</strong> svakog potrebnog vo<strong>za</strong>ča<br />
♦ Godišnji troškovi (plata i opšti troškovi) <strong>za</strong> svakog potrebnog radnika na sakupljanju<br />
♦ Godišnji troškovi (plata i opšti troškovi) <strong>za</strong> svakog rezervnog vo<strong>za</strong>ča<br />
♦ Godišnji troškovi (plata i opšti troškovi) <strong>za</strong> svakog rezervnog radnika na sakupljanju<br />
Važno je napomenuti da u odnosu na sakupljanje korišćenje izražavanje troškova po toni <strong>otpada</strong> može da dâ<br />
pogrešnu sliku o stvarnim troškovima sakupljanja. Troškovi sakupljanja <strong>otpada</strong> po toni na mestima gde nastaje<br />
puno <strong>otpada</strong> će izgledati manje u odnosu na troškove <strong>za</strong> mesta gde nastaje manje <strong>otpada</strong>. Samim tim je<br />
preporuka da se koriste drugi način izražavanja cena, npr. po kontejneru ili domaćinstvu. U zemljama Evropske<br />
unije se često koristi izražavanje po domaćinstvu. Ograničenje kod ove vrste prika<strong>za</strong> troškova jeste što je<br />
pogodniji kada se govori o naseljima sa individualnim domaćinstvima.<br />
Godišnji troškovi transporta <strong>otpada</strong> uključuju kapitalne investicije <strong>za</strong> izgradnju potrebnih transfer stanica i <strong>za</strong> sva<br />
potrebna vozila.<br />
Ulazne vrednosti koje su potrebne <strong>za</strong> procenu troškova su:<br />
♦ Troškovi nabavke kontejnera u prvoj godini i u narednom periodu<br />
♦ Troškovi nabavke vozila u prvoj godini i u narednom periodu<br />
♦ Troškovi rada vozila (RSD/km)<br />
♦ Godišnji troškovi održavanja kontejnera<br />
♦ Vrednost vozila na kraju životnog ciklusa (procenat od troškova nabavke)<br />
♦ Interesna stopa nabavke kontejnera<br />
♦ Interesna stopa nabavke vozila<br />
♦ Godišnji troškovi (plata i opšti troškovi) <strong>za</strong> svakog potrebnog vo<strong>za</strong>ča<br />
♦ Godišnji troškovi (plata i opšti troškovi) <strong>za</strong> svakog rezervnog vo<strong>za</strong>ča<br />
♦ Investicioni troškove izgradnje objekta transfer stanice<br />
♦ Godišnji troškovi rada i održavanja objekta<br />
♦ Troškovi <strong>za</strong>tvaranja postrojenja u n-toj godini<br />
♦ Kamatna stopa izgradnje objekta<br />
Troškovi postrojenja <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong> predstavljaju zbir investicionih troškova potrebnih <strong>za</strong> izgradnju<br />
postrojenja, investicionih troškova <strong>za</strong> transport neprerađenog <strong>otpada</strong> (npr. transport pepela posle spaljivanja<br />
<strong>otpada</strong>) i operativnih troškova rada postrojenja.<br />
Inicijalni investicioni troškovi izgradnje postrojenja uključuju sledeće kategorije:<br />
♦ Otkup zemljišta<br />
♦ Izgradnja potrebne infrastrukture (pristupni put, dovod vode, struje, kanali<strong>za</strong>cioni sistem)<br />
♦ Opšti radovi izgradnje<br />
28
♦ Izgradnja tehničkih instalacija i zgrada (skladište <strong>za</strong> otpad, administrativne zgrade, skladište <strong>za</strong><br />
neprerađen otpad)<br />
♦ Eksterna i interna netehnološka oprema (kancelarijska oprema i sl.)<br />
♦ Tehnička oprema:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Transportni sistem: trakasti transporteri, utovarivači, kamioni, traktori<br />
Oprema <strong>za</strong> mehaničku <strong>preradu</strong> <strong>otpada</strong>: drobilice, sita, magnetni separatori, linije <strong>za</strong> sortiranje,<br />
prese (kod postrojenja <strong>za</strong> reciklažu itd)<br />
Peć sa kotlom i sistemom <strong>za</strong> povraćaj energije (kod postrojenja <strong>za</strong> spaljivanje <strong>otpada</strong>)<br />
Oprema <strong>za</strong> proizvodnju električne energije<br />
Oprema <strong>za</strong> sakupljanje i tretman izduvnih gasova<br />
Oprema <strong>za</strong> biološku stabili<strong>za</strong>ciju (u postrojenjima <strong>za</strong> anaerobnu digestiju/ kompostiranje)<br />
Sistem <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> šljake (kod postrojenja <strong>za</strong> spaljivanje <strong>otpada</strong>)<br />
Oprema <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> otpadne vode (pumpe, cisterne, cevi, mehanički, biološki i hemijski<br />
tretman)<br />
Ostala tehnička oprema (oprema <strong>za</strong> kontrolu i praćenje procesa).<br />
Inicijalni investicioni troškovi nabavke vozila <strong>za</strong> transport neprerađenog <strong>otpada</strong> (iz procesa kompostiranja,<br />
anaerobne digestije, odnosno šljake, inertnog materijala, itd.) do deponije ili postrojenja <strong>za</strong> spaljivanje <strong>otpada</strong><br />
<strong>za</strong>vise od ni<strong>za</strong> parametara. Neki od tih parametara su:<br />
♦ Količina <strong>otpada</strong> koja se prevozi (tona/god, ton/dan, tona/ned)<br />
♦ Razdaljina (km) od postrojenja <strong>za</strong> tretman do deponije ili postrojenja <strong>za</strong> spaljivanje<br />
♦ Prosečna brzina vozila <strong>za</strong> prevoz od postrojenja <strong>za</strong> tretman do deponije ili postrojenja <strong>za</strong> spaljivanje<br />
(km/h)<br />
♦ Kapacitet transportnog vozila (tona, m 3 )<br />
♦ Vreme pražnjenja vozila (min)<br />
♦ Vreme čekanja na deponiji ili postrojenju <strong>za</strong> spaljivanje (hr)<br />
♦ Broj smena dnevno<br />
♦ Nominalno radno vreme po smeni (hr)<br />
Operativni troškovi i troškovi održavanja postrojenja <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> <strong>otpada</strong> podrazumevaju sledeće troškove:<br />
♦ Konzervaciju, održavanje i servisiranje opreme i instalacija<br />
♦ Osiguranje<br />
♦ Zaposlene na upravljanju postrojenjem<br />
♦ Potrošnju električne i toplotne energije i vode<br />
♦ Potrošnja dodatnog goriva<br />
♦ Potrebne hemikalije (krečnjak, adsorbenti, i sl.)<br />
Na prikaz troškova prerade <strong>otpada</strong> ne utiče koja vrsta prika<strong>za</strong> će se koristiti. Kao što je već navedeno u tekstu,<br />
najčešće se koristi prikaz po toni <strong>otpada</strong>.<br />
U narednim tabelama će biti prika<strong>za</strong>ni troškovi prerade <strong>otpada</strong>: kompostiranje, spaljivanje i deponovanje <strong>otpada</strong>.<br />
Važno je napomenuti da su korišćeni troškovi koji su u zemljama Evropske unije osim cene radne snage koje su<br />
svedene na lokalne uslove.<br />
29
Tabela 5: Normativni troškovi kompostiranja<br />
Vrsta troškova<br />
Udeo u ukupnim troškovima<br />
Otkup zemljišta 6,6%<br />
Građevinski radovi 29,1%<br />
Asfaltiranje 7,9%<br />
Objekti <strong>za</strong> postrojenja 7,8%<br />
Bazeni 0,3%<br />
Biofilter 4,0%<br />
Mostna vaga 0,6%<br />
Kancelarije 1,8%<br />
Oprema 6,0%<br />
Ograda 0,8%<br />
Oprema 29,6%<br />
Šreder 3,9%<br />
Mešalica 2,6%<br />
Mašina <strong>za</strong> okretanje 6,5%<br />
Sito 2,6%<br />
Strujni separator 2,6%<br />
Utovarivač 4,1%<br />
Hoper 0,8%<br />
Kompresori 6,5%<br />
Varijabilni troškovi 34,8%<br />
Radna snaga 3,0%<br />
Direktor 1,7%<br />
Računovođa 0,8%<br />
Radnici (6) 0,5%<br />
Gorivo 7,9%<br />
Energija 9,9%<br />
Anali<strong>za</strong> 3,5%<br />
Odlaganje ostatka 10,5%<br />
Tabela 6: Normativni troškovi spaljivanja <strong>otpada</strong><br />
Vrsta troškova<br />
Udeo u ukupnim troškovima<br />
Troškovi lokacije 0,2%<br />
Uređenje lokacije 0,2%<br />
Izgradnja 11,3%<br />
Tehnička oprema i instalacije 46,6%<br />
Električne instalacije 8,9%<br />
30
Administrativne takse i osiguranje 4,6%<br />
Upravljanje 1,7%<br />
Pomoćni materijal 1,0%<br />
Radna snaga 2,2%<br />
Procesne vode 0,0%<br />
Gas 1,7%<br />
CaO 0,5%<br />
Amonijak 0,2%<br />
Prerada šljake 11,4%<br />
Prerada pepela 2,5%<br />
Prerada prašine iz filtera 6,8%<br />
Tabela 7: Normativni troškovi deponovanja <strong>otpada</strong><br />
Vrsta troškova<br />
Udeo u ukupnim troškovima<br />
Evaluacija lokacije 0,9%<br />
Otkup zemljišta 4,5%<br />
Uređenje lokacije, nabavka opreme i izgradnja 39,8%<br />
Restauracija 2,7%<br />
Naknadna briga (posle <strong>za</strong>tvaranja) 13,9%<br />
Operativni troškovi 38,1%<br />
5.3 Uticaj tehničkog rešenja na operativne troškove<br />
Izbor tehničkog rešenja tj. izbora tehnologije u velikoj meri utiče na operativne troškove. To je i prika<strong>za</strong>no u<br />
narednoj tabeli gde su matematički uporedno prika<strong>za</strong>ne relacije <strong>za</strong>visnosti investicionih i operativnih troškova <strong>za</strong><br />
različite tehnologije.<br />
Tabela 8: Relacije operativnih i operativnih troškova <strong>za</strong> različita postrojenja <strong>za</strong> <strong>preradu</strong> <strong>otpada</strong><br />
Vrsta postrojenja<br />
Investicioni troškovi<br />
(EUR)<br />
Operativni troškovi<br />
(EUR/ton)<br />
Kapacitet (ton/god)<br />
Spaljivanje <strong>otpada</strong> y=5000 * x0,8 y=700 * x-0,3<br />
20000≤x≤600000<br />
Anaerobna digestija y=34500 * x0,55 y=17000 * x-0,6<br />
2500≤x≤100000<br />
Kompostiranje y=2000 * x0,8 y=2000 * x-0,5<br />
2000≤x≤120000<br />
Deponija y=6000 * x 0,6<br />
y=3500 * x<br />
0,7<br />
y=100 * x<br />
y=1500 * x<br />
-0,3<br />
500≤x≤60000<br />
60000≤x≤1500000<br />
Kao što se može videti iz prethodne tabele, najviše uticaja na operativne troškove jednog postrojenja ima sam<br />
projektovani kapacitet postrojenja.<br />
-0,3<br />
31
6 DESET SAVETA ZA PLANIRANJE/ PRAVLJENJA KONCEPTA/ UGOVARANJA INFRASTRUKTURNOG OPŠTINSKOG<br />
SISTEMA<br />
1. Obezbediti sredstva <strong>za</strong> unapređenje postojećeg nivoa usluga poboljšanjem sakupljanja (raspored<br />
kontejnera), čišćenja ulica i transporta (optimi<strong>za</strong>cija ruta sakupljanja). Uvesti preventivne mere<br />
održavanja vozila, a ne tolerisati situaciju da je više od 30% vozila tehnički neispravno. Povećati<br />
produktivnost vozila, a ne smanjivati troškove radne snage<br />
2. Obezbediti sredstva <strong>za</strong> proširenje obuhvata sakupljanja na celu opštinu kroz nabavku novih posuda <strong>za</strong><br />
sakupljanje i transportnih sredstava. Uskladiti vozila <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> sa lokalnim potrebama, a ne<br />
kupovati skupa, neadekvatna savremena vozila.<br />
3. Razmotriti uključivanje privatnog sektora u različite sektore upravljanja otpadom: sakupljanje u seoskim<br />
sredinama, sakupljanje reciklabila, sakupljanje specijalnih tokova <strong>otpada</strong><br />
4. Uvesti separaciju <strong>otpada</strong> na licu mesta. Izgraditi platoe i reciklažna dvorišta. Nabaviti posude <strong>za</strong><br />
sakupljanje reciklabila. Uključiti privatan sektor u ovu aktivnost kroz PPP. Uspostaviti tržište reciklabila<br />
sa bazom podataka generatora i korisnika.<br />
5. Nadograditi, razviti i ohrabriti postojeći neformalni sistem reciklaže i uključiti ga u formalne tokove.<br />
6. Razmotriti izgradnju transfer stanice ako i/ili kada bude bilo potrebno u toku formiranja regiona više od<br />
sat vremena <strong>za</strong> ukupan transport.<br />
7. Uraditi projekat sanacije postojeće deponije u cilju daljeg korišćenje.<br />
8. Uraditi plan <strong>za</strong>tvaranja divljih smetlišta shodno proširenju obima sakupljanja <strong>otpada</strong> u opštini.<br />
9. Sve svoje aktivnosti uputiti ka organizovanju regiona <strong>za</strong> upravljanje otpadom u saradnji sa susednim<br />
opštinama i kao prioritet iska<strong>za</strong>ti izgradnju regionalne sanitarne deponije.<br />
10. Uključiti građanska udruženja i nevladine organi<strong>za</strong>cije u edukaciju stanovništva u cilju promene svesti o<br />
otpadu kao izvoru sirovina<br />
32
ANEKS 1: LOG-FRAME FORMAT<br />
Datum jun 09<br />
Period 2008 - 2013<br />
Broj projekta Naslov projekta Unapređenje postojećih deponija Ukupan budžet<br />
projekta<br />
Opšti cilj Indikator uspeha Izvor informacija Pretpostavke<br />
Smanjenje uticaja postojeće deponije odgovarajućim merama sanacije. Poboljšanje stanja životne sredine Informacije iz komunalnog preduzeća<br />
koje upravlja deponijom<br />
Dovoljno podrške na svim nivoima da bi se<br />
pokrenuo proces sanacije deponije kao i dovoljno<br />
sredstava <strong>za</strong> izradu tehničke dokumentacije i<br />
izvođenje samih<br />
Specifični ciljevi Indikator uspeha Izvor informacija Pretpostavke<br />
♦ postavljanje ograde i kontrolne kućice na ulazu u cilju kontrole Poštovanje dinamike<br />
Projektna/ tehnička dokumentacija Određena sredstva <strong>za</strong> projektovanje sanacije<br />
ula<strong>za</strong> i količina <strong>otpada</strong>,<br />
urađena <strong>za</strong> potrebe sanacije određene Sklopljen ugovor <strong>za</strong> izradu projekea sanacije<br />
♦ izgradnja pristupnog puta i objekta <strong>za</strong> osoblje<br />
deponije<br />
Projekat sanacije u skladu sa svim tehničkim<br />
♦ nivelacioni radovi <strong>za</strong> uređenje terena i posti<strong>za</strong>nje stabilnosti<br />
odloženog <strong>otpada</strong>,<br />
normativima<br />
Dobijena saglasnost nadležnih organa na projekat<br />
♦ ravnanje i sabijanja <strong>otpada</strong>,.<br />
Obezbeđena sredstva <strong>za</strong> izvođenje radova<br />
♦ istražijvanje mogućnosti prikupljanja procednih voda i njihov<br />
tretman (ukoliko je moguće i opravdano),<br />
Angažovane odgovarajuće kadrovske strukture <strong>za</strong><br />
nadzor radova<br />
♦ sprečavanje ili smanjenje prodiranja čistih, obodnih voda u telo<br />
smetlišta, npr. izgradnjom obodnog zida<br />
♦ postavljanje biotrnova koji služe <strong>za</strong> evakuaciju deponijskog gasa iz<br />
tela smetlišta.<br />
♦ definisanje se tehnologija daljeg odlaganja <strong>otpada</strong> u ograničenom<br />
vremenskom periodu (3-5 godine) tj. do definitivnog <strong>za</strong>tvaranja<br />
smetlišta.<br />
Rezultati Indikator uspeha Izvor informacija Pretpostavke<br />
Sanirana deponija, rekultivisane površine i poboljšanja praksa odlaganja Unapređena praksa deponovanja <strong>otpada</strong> Rezultati praćenja praske deponovanja<br />
<strong>otpada</strong><br />
<strong>otpada</strong> i monitoringa životne sredine<br />
Smanjenje <strong>za</strong>gađenja rečnih tokova/<br />
podzemne vode<br />
Smanjenje emisije neprijatnih mirisa, prašine<br />
Smanjene pojave samo<strong>za</strong>paljenja<br />
Uspostavljena procedura praćenja prakse<br />
deponovanja <strong>otpada</strong> i kontinualnog monitoringa<br />
životne sredine<br />
33
ANEKS 2: LEOPOLDOVA MATRICA ZA PROCENU OPCIJA REALIZACIJE<br />
Podsistem <br />
Reali<strong>za</strong>cija <br />
Reali<strong>za</strong>cija 1 Reali<strong>za</strong>cija 2 Odluka<br />
Opis <strong>za</strong> protiv Opis <strong>za</strong> protiv Koja opcija Zašto Napomena<br />
Sakupljanje <strong>otpada</strong><br />
Nabavka opreme<br />
Kupovina<br />
standardnih<br />
kontejnera od 1,1<br />
m3<br />
Nepraktična opcija<br />
Standardizovana<br />
<strong>za</strong> delove opštine<br />
vozila <strong>za</strong> sve delove<br />
koje su retko<br />
naselja.<br />
naseljene.<br />
Kupovina<br />
standardnih<br />
kontejnera od 1,1<br />
i kanti od 120 l.<br />
m 3<br />
Praktična opcija <strong>za</strong><br />
sakupljanje u svim<br />
naseljima u opštini.<br />
Potrebna obuka<br />
stanovništva o<br />
korišćenju kanti tj.<br />
iznošenju na ulicu u<br />
pojedinim danima.<br />
Opcija 1<br />
Lakše uskladiti sa<br />
lokalnim uslovima<br />
Odlaganje <strong>otpada</strong><br />
Izgradnja deponije<br />
Izgradnja sanitarne<br />
opštinske deponije.<br />
Smanjeni troškovi<br />
prevo<strong>za</strong> <strong>otpada</strong> i ne<br />
plaćanje eventualne<br />
takse odlaganja<br />
<strong>otpada</strong>.<br />
Veliki kapitalni<br />
troškovi izgradnje<br />
deponije i<br />
ograničeni fondovi<br />
<strong>za</strong> dobijanje kredita<br />
i bespovratne<br />
pomoći.<br />
Učestvovanje u<br />
izgradnji regionalne<br />
deponije.<br />
Smanjeni kapitalni<br />
troškovi izgradnje<br />
deponije i<br />
omogućen pristup<br />
različitim fondovima<br />
na nacionalnom i<br />
međunarodnom<br />
nivou.<br />
Povećani troškovi<br />
transporta <strong>otpada</strong> i<br />
potrebna dodatna<br />
ulaganja <strong>za</strong><br />
izgradnju transfer<br />
stanice i nabavku<br />
odgovarajućih<br />
vozila.<br />
Opcija 2<br />
Naplata po toni<br />
Regionalne<br />
<strong>otpada</strong> se može<br />
sanitarne deponije<br />
svesti na razuman<br />
se projektuju da u<br />
nivo aktivnostima<br />
potpunosti<br />
sakupljanja<br />
ispunjavaju<br />
reciklabilnih<br />
standarde <strong>za</strong>štite<br />
dokumenata u<br />
životne sredine i<br />
opštini i samim tim<br />
predstavljaju manja<br />
smanjenje količine<br />
ulaga po opštinama<br />
<strong>otpada</strong> koji se<br />
pojedinačno.<br />
odvozi na deponiju.<br />
Kompostiranje<br />
<strong>otpada</strong><br />
Kompostiranje<br />
<strong>otpada</strong><br />
Uvesti<br />
kompostiranje<br />
<strong>otpada</strong> u<br />
domaćinstvima.<br />
Nema troškova<br />
izgradnje<br />
postrojenja <strong>za</strong><br />
kompostiranje već<br />
samo troškovi<br />
obuke građana.<br />
Neprimenjivo u<br />
zgradama i<br />
domaćinstvima bez<br />
adekvatnog<br />
prostora.<br />
Izgradnja<br />
centralizovanog<br />
postrojenja <strong>za</strong><br />
kompostiranje.<br />
Kontrolisanje<br />
procesa Treba uspostaviti<br />
kompostiranja i odgovarajuće<br />
dobijanje proizvoda tržište <strong>za</strong> plasiranje<br />
određenog komposta.<br />
kvaliteta.<br />
Zavisi od lokalnih uslova naročito tipa stanovanja (kuće ili<br />
stambene zgrade) i privredne aktivnosti (poljoprivreda,<br />
stočarstvo, industrija).<br />
34
ANEKS 3: SPECIFIKACIJA INVESTICIJA ZA OPŠTINSKI PLAN (OPŠTINA OD 120.000 STANOVNIKA ) ZA PERIOD OD 2008-2018<br />
r.b. Pozicija jed. mere 2008 2009 2010 2013 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018<br />
1<br />
2<br />
3<br />
Proširenje obuhvata sakupljanja i<br />
transporta (novi smećari)<br />
Nabavka novih standardizovanih<br />
kanti<br />
Nabavku transportnih vozila <strong>za</strong><br />
pretovar vozila od transfer<br />
stanice do regionalne deponije<br />
vozilo 3 3 1 4 2<br />
kanta 8.280 8.913 6.815 8.280 8.913 6.837<br />
vozilo 2<br />
4 transfer stanica stanica 1<br />
5<br />
Nabavku transportnih sredstava<br />
<strong>za</strong> reciklabile<br />
vozilo 1 1 1<br />
6 Nabavku kanti <strong>za</strong> reciklabile kanta 8.000 8.000<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
Nabavka zvonastih kontejnera <strong>za</strong><br />
reciklabile<br />
Izgradnja “sabirnih centara” <strong>za</strong><br />
reciklabilne materijale<br />
Izgradnja stanica <strong>za</strong> prihvat<br />
recilklabila po selima<br />
Osnivanje postrojenja <strong>za</strong><br />
reciklažu <strong>otpada</strong><br />
kontejner 20 40 40<br />
rec.<br />
dvorište<br />
rec.<br />
dvorište<br />
1 1 1<br />
2 2 2 2<br />
postrojenje 1<br />
11 Sanacija postojeće deponije % 20% 30% 50%<br />
12 Oprema <strong>za</strong> deponiju mašine 1+1 1<br />
13 Zatvaranje i čišćenje smetlišta<br />
br.<br />
smetlišta<br />
10 15 16 54<br />
14<br />
Izgradnja kompostane u<br />
Gradskom zelenilu<br />
% 25% 25% 50%<br />
15<br />
Pripremne radnje <strong>za</strong><br />
uspostavljanje regiona<br />
% 50% 50%<br />
16 Izgradnja regionalne deponije % 50% 50%<br />
17 Treninzi komada 3 5 5 5<br />
35
ANEKS 4: OSNOVE PRORAČUNA ZA PLAN UPRAVLJANJA OTPADOM<br />
Postavljanje koncepcije sistema <strong>za</strong> upravljanje otpadom u opštini ili regionu je visokostručni posao koji <strong>za</strong>hteva<br />
multidisciplinarni pristup i vrlo složene analize i među<strong>za</strong>visnosti. S tim u vezi, uspostavljanje sistema treba raditi u<br />
saradnji sa ekspertima različitih profila koji će doprineti sagledavanju svih potrebnih aspekata.<br />
U cilju globalnog sagledavanja , mogu se koristiti i neke relacije koje su prezentirane u narednom tekstu<br />
I. BROJ STANOVNIKA SE ODREĐUJE NA OSNOVU PROJEKCIJE IZ URBANISTIČKOG, ODNOSNO<br />
PROSTORNOG PLANA ILI PO FORMULI:<br />
gde je:<br />
S b<br />
S p<br />
K p<br />
n<br />
S b = S p (1+K p /100) n (2)<br />
- budući broj stanovnika<br />
- postojeći (sadašnji) broj stanovnika<br />
- koeficijent porasta broja stanovnika izražen u % <strong>za</strong> jednu god.<br />
- planski period izražen u broju godina.<br />
II. SREDNJA GUSTINA ČVRSTOG KOMUNALNOG OTPADA<br />
Srednja gustina (uz količinu generisanog <strong>otpada</strong>) je jedan od osnovnih parametara koji utiče na definisanje i izbor<br />
sistema upravljanja otpadom.<br />
Srednja gustina komunalnog <strong>otpada</strong> se izračunava na osnovu formule:<br />
gde je:<br />
ρ sr = Σ (X n ρ n ) n = 1,.....,10<br />
X n - procentualni deo komponente u otpadu<br />
ρ n<br />
- srednja gustina komponente u otpadu.<br />
Vrednost srednje gustine <strong>za</strong>visi od: morfološkog sastava, prosečne gustine pojedinih komponenata i njihove<br />
vlažnosti. Gustine pojedinih komponenata čvrstog <strong>otpada</strong> imaju promenljive vrednosti i <strong>za</strong>vise od nivoa prethodne<br />
prerade, oblika <strong>otpada</strong>ka i njihovih fizičko-hemijskih vrednosti.<br />
Napomena: sastav <strong>otpada</strong> se mora meriti!!!!<br />
III. KOLIČINA ČVRSTIH OTPADAKA<br />
Za planiranje vrsta, kapaciteta i broja sudova i vozila <strong>za</strong> sakupljanje i transport, kao i prostora <strong>za</strong> odlaganje<br />
komunalnog čvrstog <strong>otpada</strong> potrebno je poznavanje količine čvrstog <strong>otpada</strong> koji se produkuje u određenim<br />
prostornim celinama u toku određenog vremenskog perioda.<br />
Količina <strong>otpada</strong> se meri na uređaju <strong>za</strong> merenje težine. Deponije bi morale da budu opremljene sa kolskom<br />
vagom, na kojoj bi se merile količine dovezenog <strong>otpada</strong>. U Srbiji samo nekoliko deponije poseduje vage, tako da<br />
se utvrđivanje količina bazira isključivo na proceni.<br />
Do utvrđivanja tačnih količina komunalnog <strong>otpada</strong> u pojedinim opštinama, ovde su, kao orijentacioni, dati podaci<br />
iz literature i ranijih istraživanja.<br />
Tabela 9: Dnevno generisanje <strong>otpada</strong> po stanovniku<br />
Tip naselja<br />
od - do<br />
kg/st/dan<br />
prosečno<br />
Gradska naselja 0,9 – 1,0 0,95<br />
Seoska naselja 0,5 – 0,6 0,55<br />
36
Napomena. Postoji predlog metodologije <strong>za</strong> utvrđivanje količina koji je kroz GTZ projekat urađen i dat Agenciji <strong>za</strong><br />
<strong>za</strong>štitu životne sredine i Ministarstvu <strong>za</strong>štite životne sredine na razmatranje u cilju usvajanja preporuka <strong>za</strong> opštine<br />
koje se odnose na utvrđivanje količina i sastava <strong>otpada</strong> u opštinama i regionu.<br />
IV- ODREĐIVANJE VRSTE I BROJA SUDOVA ZA PRIKUPLJANJE OTPADA<br />
Ne računajući razne improvizovane sudove, koji su česti u praksi sakupljanja <strong>otpada</strong> kod nas, uglavnom su<br />
ustaljeni sledeći standardni sudovi <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong>:<br />
- kontejneri od 5 m 3 (prihvataju težinu <strong>otpada</strong> od oko 1.500 kg rastresitog <strong>otpada</strong>);<br />
- kontejneri od 1,1 m3<br />
(prihvataju težinu od oko 300 kg rastresitog <strong>otpada</strong>);<br />
- kante od 0,12 m3<br />
(prihvataju težinu od oko 36 kg rastresitog <strong>otpada</strong>);<br />
- kese <strong>za</strong> otpad od 0,02 m3<br />
(prihvataju težinu od oko 6 kg rastresitog <strong>otpada</strong>).<br />
Određivanje vrste sudova <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong><br />
Vrsta sudova <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> koja će se primeniti u nekom naselju <strong>za</strong>visi prvenstveno od tipa naselja,<br />
odnosno gustini nastanjenosti na određenom prostoru. U principu <strong>za</strong> naselja većih gustina treba primeniti veće<br />
sudove, a <strong>za</strong> naselja manjih gustina primeniti manje sudove, kako je prika<strong>za</strong>no u narednoj tabeli:<br />
Tabela 10: Preporuke <strong>za</strong> određivanje tipa sudova <strong>za</strong> sakupljanje<br />
OZNAKA TIPA TIP NASELJA SUDOVI ZA OTPAD<br />
Z 1 Potpuno zbijena naselja Kontejneri od 5m 3<br />
Z 2 Razređeno zbijena naselja Kontejneri od 5 m 3 ili 1,1 m 3<br />
R 1 Poluzbijena naselja Kontejneri od 1,1 m 3 ili kante od 0,12 m 3<br />
R 2 Razbijena na <strong>za</strong>seoke Kante od 0,12 m 3 ili kese od 0,02 m 3<br />
R 3 Potpuno razbijena Kese od 0,02 m 3<br />
Pri određivanju tipa sudova <strong>za</strong> otpad, voditi računa o tome da su izbor tipa sudova i izbor transportnih sredstava<br />
usko pove<strong>za</strong>ni, odnosno da su tipovi vozila prilagođeni određenim tipovima sudova.<br />
Izbor vrsta transportnih sredstava<br />
U <strong>za</strong>visnosti od izbora sudova <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> određuje se i vrsta transportnih vozila, što je prika<strong>za</strong>no u<br />
narednoj tabeli:<br />
Tabela 11:Preporuke <strong>za</strong> određivavnje tipa vozila <strong>za</strong> sakupljanje<br />
Kontejneri od 5m<br />
Kontejneri od 1,1 m<br />
Kante od 0,12 m<br />
Kese od 0,02 m<br />
SUDOVI ZA OTPAD<br />
3<br />
3<br />
3<br />
3<br />
TIP VOZILA ZA OTPAD<br />
Kamion autopodi<strong>za</strong>č<br />
Kamion smećar<br />
Kamion smećar ili traktor sa prikolicom<br />
Traktor sa prikolicom<br />
Na izbor vrsta vozila <strong>za</strong> transport <strong>otpada</strong>, pored navedenih parametara, bitno utiče i kvalitet saobraćajnica u<br />
opštini, s obzirom da kamioni <strong>za</strong>htevaju saobraćajnice sa čvrstom podlogom, dok se traktor može kretati po<br />
lokalnim putevima koji su često prohodni <strong>za</strong> kamione pri lošim vremenskim uslovima.<br />
Takođe preporučljivo je, da se <strong>za</strong> manje distance i manje količine <strong>otpada</strong> na nekom području, a naročito kada je u<br />
pitanju prikupljanje <strong>otpada</strong> iz grupe sela i transport do sabirne stanice u brdskim i planinskim područjima,<br />
primenjuju traktori sa prikolicom.<br />
37
Određivanje broja vozila<br />
Prilikom određivanja broja vozila, pored navedenih faktora, a koji se odnose na vrste, količinu i distribuciju <strong>otpada</strong><br />
i sudova <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> u opštini, potrebno je uvrstiti u razmatranje i sledeće faktore:<br />
- kapacitet vozila<br />
o kamioni smećari, u <strong>za</strong>visnosti od tipa, imaju korisnu nosivost od 3.000 do 8.000 kilograma,<br />
odnosno kapacitet od 11m 3 do 19m 3 ,<br />
o kamioni autopodi<strong>za</strong>či imaju kapacitet identičan kapacitetu kontejnera od 5m3, s tim što im<br />
korisna nosivost može biti i od 6.000 do 12.000 kg,<br />
o traktori sa prikolicom imaju kapacitet od oko 12m3;<br />
- vrstu i broj sudova <strong>za</strong> odlaganje <strong>otpada</strong> u smislu definisanja potrebnog vremena <strong>za</strong> pražnjenje<br />
određenog broja sudova u transportno sredstvo;<br />
- razmeštaj sudova u naselju u smislu određivanja potrebnog vremena <strong>za</strong> kretanje vozila od jedne pozicije<br />
sudova do druge;<br />
- udaljenje mesta sakupljanja <strong>otpada</strong> od baze vozila i mesta <strong>za</strong> odlaganje <strong>otpada</strong> kao i saobraćajne<br />
uslove na trasi kretanja vozila u smislu potrebnog vremena <strong>za</strong> vožnju od baze do mesta sakupljanja i<br />
dalje do odlagališta <strong>otpada</strong>;<br />
- broj vozila, dakle <strong>za</strong>visi i od broja tura koje jedno vozilo može da napravi u toku jednog radnog dana.<br />
Pored tehničkih aspekata određivanja broja vozila <strong>za</strong> transport <strong>otpada</strong>, moraju se analizirati i ekonomski aspekti<br />
koji obuhvataju nabavku vozila, održavanje, gorivo, amorti<strong>za</strong>ciju, plate i poreze, kamate i takse i druge posredne<br />
troškove, pa sve do toga da li radnici koji opslužuju vozilo provode više vremena u vožnji ili u punjenju vozila i sl.<br />
Određivanje kapaciteta kontejnera i vozila<br />
Broj kontejnera (n K ) se može izračunati po formuli: K<br />
gde je :<br />
p.- broj stanovnika,<br />
p K - broj stanovnika po kontejneru.<br />
n =<br />
S druge strane, p K se može izračunati po sledećoj formuli:<br />
gde je:<br />
V K - <strong>za</strong>premina kontejnera (m 3 ),<br />
V RP - je <strong>za</strong>premina <strong>otpada</strong> po glavi stanovnika (m 3 ).<br />
K<br />
p<br />
p<br />
K<br />
V<br />
p<br />
K<br />
=<br />
V<br />
Zapremina <strong>otpada</strong> po stanovniku V RP se proračunava po sledećoj formuli:<br />
V R - je <strong>za</strong>premina <strong>otpada</strong> po domaćinstvu,<br />
P R - broj stanovnika po domaćinstvu,<br />
V<br />
V<br />
RP<br />
=<br />
P<br />
M- količina <strong>otpada</strong> po stanovniku dnevno (kg/stan i danu),<br />
R<br />
R<br />
ili<br />
K<br />
RP<br />
V =<br />
W P - je jedinična <strong>za</strong>premina po kilogramu <strong>otpada</strong> u kontejneru.<br />
Broj potrebnih vozila se ne može linearno predstaviti formulom jer osim broja kontejnera <strong>za</strong>visi od broja<br />
kilometara koja trebe da pređe. Broj kontejnera predstavlja osnovni limitirajući faktor jer jedno vozilo može da<br />
sakupi određen broj kontejnera (n’ K ) koji se izračunava na osnovu sledeće formule:<br />
RP<br />
M<br />
W<br />
P<br />
38
gde je_<br />
V V - <strong>za</strong>premina vozila (m 3 ),<br />
, V<br />
n<br />
K<br />
=<br />
V<br />
V<br />
K<br />
α<br />
Α- stepen sabijanja u vozilu.<br />
Poznavajući broj potrebnih kontejnera <strong>za</strong> određenu opštinu, mesnu <strong>za</strong>jednicu, deo grada i sl. može da se utvrdi<br />
broj kamiona, a onda se optimi<strong>za</strong>cijom broja tura na osnovu razdaljina može utvrditi broj vozila.<br />
V. KAPACITET DEPONIJE<br />
Veličina prostora potrebnog <strong>za</strong> deponovanje određene količine <strong>otpada</strong> , određuje se na osnovu tipa i količine<br />
čvrstih <strong>otpada</strong>ka koji će se odlagati, gustine do koje se oni mogu sabiti, gustine samih čvrstih <strong>otpada</strong>ka, količine i<br />
gustine inertnog prekrivnog materijala, debljine slojeva prekrivnog materijala i planiranog perioda sanacije<br />
posmatranog lokaliteta.<br />
⎛<br />
⎜<br />
G<br />
ko pm<br />
Vdep<br />
= +<br />
⎜<br />
⎟<br />
⎝<br />
ρko<br />
ρpm<br />
⎠<br />
Kapacitet i vek korišćenja deponijskog prostora se računa na osnovu raspoloživog prostora <strong>za</strong> odlaganje<br />
<strong>otpada</strong>ka i na osnovu količine i <strong>za</strong>preminske težine <strong>otpada</strong>ka i prekrivanog materijala gde je:<br />
V dep - potrebna <strong>za</strong>premina <strong>za</strong> odlaganje čvrstog <strong>otpada</strong> (m 3 )<br />
G ko - težina komunalnih čvrstih <strong>otpada</strong>ka (t)<br />
G pm - težina prekrivnog materijala (t)<br />
ρ ko - srednja gustina komunalnih čvrstih <strong>otpada</strong>ka (t/m 3 )<br />
ρ pm - gustina prekrivnog materijala (t/m 3 ).<br />
G<br />
⎞<br />
⎟<br />
NAPOMENA:<br />
Dimenzionisanje :<br />
- deponije<br />
- postrojenja <strong>za</strong> reciklažu<br />
- postrojenja <strong>za</strong> kompostiranje<br />
- postrojenja <strong>za</strong> insineraciju<br />
je složen ekspertski posao i treba ga prepustiti stručnim i kompetentim organi<strong>za</strong>cijama koje su ovlašćene <strong>za</strong><br />
takve vrste projekata . U protivnom, sa pogrešnim određivanjima kapaciteta , opština, odnosno region može ući u<br />
velike investicije koje neće doneti prosperitet samoj opštini.<br />
39
7 ANEKS 5: INTEGRALNO UPRAVLJANJE OTPADOM<br />
Integralno upravljanje otpadom podrazumeva sagledavanje celokupnog životnog ciklusa <strong>otpada</strong> od njegovog<br />
nastajanja, minimi<strong>za</strong>cije, preko sakupljanja, transporta , tretmana i odlaganja.<br />
Sistem <strong>za</strong> prikupljanje, <strong>preradu</strong> i konačno odlaganje komunalnog čvrstog <strong>otpada</strong> <strong>za</strong>sniva se na sledećoj<br />
hijerarhiji:<br />
1. Preduzimanje svih akcija u cilju minimiziranja <strong>otpada</strong> na mestu nastajanja<br />
2. Obnavljanje materijalnih resursa na mestima nastajanja <strong>otpada</strong> kroz primarnu i/ ili sekundarnu selekciju i<br />
reciklaža tako izdvojenih sekundarnih sirovina (često korišćena pod <strong>za</strong>jedničkim imeniteljem –reciklaža<br />
<strong>otpada</strong><br />
3. Izgradnja transfer stanica (po potrebi ) u kojima se, osim pretovara iz transportnih vozila <strong>za</strong> sakupljanje u<br />
vozila <strong>za</strong> transfer, vrši i sabijanje <strong>otpada</strong>;<br />
4. Alternativno, <strong>za</strong>visno od brojnih faktora:<br />
♦ Konačno odlaganje neprerađenog <strong>otpada</strong> na sanitarnu deponiju;<br />
♦ Prerada <strong>otpada</strong> u postrojenju <strong>za</strong> iskorišćenje materijalnih i energetskih resursa, pa konačno odlaganje<br />
inertnog ostatka i pepela na sanitarnu deponiju i opasnog <strong>otpada</strong> poreklom iz postrojenja <strong>za</strong><br />
prečišćavanje gasova na deponiju opasnog <strong>otpada</strong> ;<br />
♦ Kompostiranje <strong>otpada</strong>.<br />
Savremenu opremu <strong>za</strong> iskorišćenje materijalnih, a pogotovo energetskih resursa, koja funkcioniše bez<br />
nepovoljnog uticaja na životnu sredinu karakteriše visoka cena i velika tehničko-tehnološka složenost. Zato su i<br />
investiciona ulaganja koja treba izvršiti u relativno kratkom roku velika. Pri projektovanju ovakvih postrojenja<br />
isključen je bilo kakav generalizovan pristup, budući da svako pojedino postrojenje mora biti u visokom stepenu<br />
prilagođeno specifičnim lokalnim uslovima, a pre svega raspoloživoj količini <strong>otpada</strong> i potrebama industrija koja<br />
mora redovno otkupljivati dobijene sekundarne sirovine i energiju.<br />
Iz svega ovoga proističe da sanitarna deponija, bez obzira na to da li se i na koji način vrši obnavljanje<br />
materijalnih i energetskih resursa, obavezno mora biti integralni deo svakog sistema <strong>za</strong> prikupljanje, <strong>preradu</strong> i<br />
odlaganje komunalnog čvrstog <strong>otpada</strong>. Uključivanje postrojenja <strong>za</strong> obnavljanje resursa u sistem samo<br />
produžava eksploatacioni period sanitarne deponije, a u sistem se može uključiti u toku njegove eksploatacije,<br />
kada se <strong>za</strong> to steknu tehnički i finansijski uslovi.<br />
U našim uslovima, u Republici Srbiji, kada se upravljanje čvrstim otpadom nalazi u <strong>za</strong>četku, očigledno je, bar u<br />
ovom početnom periodu, da sanitarno odlaganje sirovog <strong>otpada</strong> na sanitarnim deponijama, uz prethodno<br />
izdvajanje njegovih korisnih komponenti - sekundarnih sirovina na mestu njegovog nastajanja od strane<br />
građana, a bez prethodne prerade u postrojenjima <strong>za</strong> obnavljanje materijalnih i energetskih resursa, praktično<br />
nema alternativu.<br />
Imajući u vidu stratešku orijentaciju Srbije ka vlasničkoj transformaciji, narednih godina očekuje se intenzivno<br />
prestruktuiranje industrijske proizvodnje. Zajedno s transformacijom proizvodnje, očekuje se i efikasnije<br />
iskorišćenje sirovina <strong>za</strong> proizvodnju, kao i energije, intenzivno sagledavanje i <strong>za</strong>tvaranje proizvodnih ciklusa,<br />
kao i korišćenje manje opasnih materija u proizvodima i optimi<strong>za</strong>cija materijala <strong>za</strong> pakovanje i ambalažu, <strong>za</strong> šta<br />
je neophodna nova pravna regulativa.<br />
7.1 Sakupljanje i transport <strong>otpada</strong>.<br />
Pod terminom sakupljanje <strong>otpada</strong> u nastavku će se podrazumevati ne samo sakupljanje <strong>otpada</strong> iz različitih<br />
izvora, već i njegov transport do lokacije na kojoj će obaviti pražnjenje vozila <strong>za</strong> transport <strong>otpada</strong>.<br />
Sakupljanje <strong>otpada</strong> u urbanim oblastima predstavlja kompleksnu i veoma <strong>za</strong>htevnu aktivnost sa<br />
organi<strong>za</strong>cionog, tehničkog i finansijskog aspekta. Razlozi <strong>za</strong> kompleksnost je raznovrsnost izvora i kategorija<br />
<strong>otpada</strong>, s obzirom da se unutar jednog urbanog kompleksa kao izvori <strong>otpada</strong> javljaju domaćinstva, komercijalna<br />
preduzeća, industrijska preduzeća, javne površine, itd., a svaki od izvora ima specifične karakteristike u<br />
pogledu količina i sastava <strong>otpada</strong>. Poseban problem <strong>za</strong> sistem sakupljanja <strong>otpada</strong> su predgrađa gradova, ali i<br />
delovi samih centara urbanih naselja koji su formirani neplanski, kao i seoska naselja udaljena od centara<br />
urbanih naselja<br />
40
Iako su problemi u pogledu organi<strong>za</strong>cije i rada sistema <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> oduvek postojali, poslednjih<br />
godina oni dolaze do izražaja zbog porasta količina proizvedenog <strong>otpada</strong> ali i zbog porasta troškova rada i<br />
održavanja elemenata sistema.<br />
U mnogim razvijenim zemljama 50-70% od ukupnih troškova upravljanja čvrstim otpadom čini upravo segment<br />
sakupljanja i transporta <strong>otpada</strong>. Ovo treba istaći iz razloga što procentualno mala poboljšanja u pogledu<br />
sakupljanja <strong>otpada</strong> u odnosu na ceo sistem uzrokuju značajno smanjenje ukupnih troškova.<br />
7.1.1 Tip sistema <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong><br />
Postoje više sistema <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong> :<br />
- sistem direktnog transporta velikih kontejnera autopodi<strong>za</strong>čima,<br />
- sistem stacionarnih kontejnera,<br />
- sistem kanti,<br />
- sistem kesa i<br />
- kombinovani sistem.<br />
Primena sistema direktnog transporta velikih kontejnera je pogodna u reonima sa visokom produkcijom <strong>otpada</strong><br />
s obzirom na relativno veliku <strong>za</strong>preminu kontejnera (najčešće 5 i 7 m 3 ). Upotreba velikih kontejnera smanjuje<br />
vreme potrebno <strong>za</strong> rukovanje kontejnerom (podi<strong>za</strong>nje i pražnjenje), a zbog različitih kapaciteta i povoljnosti <strong>za</strong><br />
upotrebu svih kategorija čvrstog <strong>otpada</strong> (posebno industrijskog) su izuzetno fleksibilni. Prednost sistema velikih<br />
kontejnera je i u tome što je <strong>za</strong> <strong>za</strong>tvoren ciklus sakupljanja i transporta <strong>otpada</strong> dovoljno jedno vozilo i jedan<br />
vo<strong>za</strong>č, <strong>za</strong> razliku od sistema stacionarnih kontejnera, što je od velikog značaja sa ekonomskog aspekta.<br />
Ekonomske prednosti su očigledne i u slučajevima kada se rukuje sa otpadom koji se može dobro sabijati, a<br />
koji je potrebno transportovati na veće udaljenosti.<br />
Sistem stacionarnih kontejnera koji se već primenjuje u opštinama u Srbiji je pogodan <strong>za</strong> sakupljanje<br />
pretežno <strong>otpada</strong> iz domaćinstava zbog tipa opreme i načina pražnjenja kontejnera (mehanički ili ručni). Ovaj<br />
sistem sakupljanja primenjuje se u gradskim sredinama gde zbog uslova saobraćaja i konfiguracije ulica nije<br />
moguće pristupiti vozilima većih gabarita.<br />
Za razliku od sistema direktnog transporta velikih kontejnera, sistem stacionarnih kontejnera <strong>za</strong>hteva veću<br />
radnu ekipu koja doprema kontejnere do mehanizma <strong>za</strong> podi<strong>za</strong>nje na vozilima, ili koja ručno prazni kontejnere,<br />
a <strong>za</strong>tim, u oba slučaja vraća kontejnere na prvobitnu poziciju.<br />
Sistem posuda <strong>za</strong> odlaganje-kanti gde su najviše <strong>za</strong>stupljene kante (najčešće 120 l) funkcioniše na isti način<br />
kao i sisteme kontejnera, tj. kante se prazne u transportno vozilo i po popunjenosti vozila, vozilo odvozi otpad<br />
na odlagalište. Primena ovog sistema se poka<strong>za</strong>la dobrim kod individualnih domaćinstava, gde je naplata<br />
<strong>otpada</strong> na težinskom principu, ili po broju popunjenih kanti. Takođe, ovaj sistem raspodele kanti po<br />
domaćinstvima se dobro poka<strong>za</strong>o u brdsko-planinskim područjima kao i u područjima gde nema svakodnevnog<br />
odnošenja <strong>otpada</strong>, kao i u naseljima gde je već organizovana reciklaža (zelene i plave kante)<br />
Otpad i materijali koji se mogu reciklirati se mogu sakupljati u različitim sudovima:<br />
Iglo sistemi su tipični kontejneri <strong>za</strong> sakupljanje materijala koji se mogu reciklirati (naročito PET ambalaže).<br />
Kontejneri su često kockasti, u obliku zvona a često su i u obliku flaše. Flaše se odlažu kroz rupe koje se nalaze<br />
na pogodnoj visini <strong>za</strong> korisnike. U ovim kontejnerima se najčešće sakuplja samo jedna vrsta materijala pogodnog<br />
<strong>za</strong> reciklažu. Zapremina ovih kontejnera može biti od 2 – 7 m 3 .<br />
41
Slika br. 2– Iglo sistem<br />
Kontejneri se najčešće koriste <strong>za</strong> sakupljanje <strong>otpada</strong>. Najčešće se koriste veće <strong>za</strong>premine od 1.100 i 2.200<br />
litara. Na kontejnerima može biti jedna od dve vrste sistema <strong>za</strong> korišćenja: poklopci koji se mogu u potpunosti<br />
otvoriti ili <strong>za</strong>tvoreni poklopci sa otvorom <strong>za</strong> odlaganje flaša. U praksi su se <strong>za</strong>tvoreni poklopci poka<strong>za</strong>li kao bolje<br />
rešenje jer dolazi do manjeg stepena kontaminacije materijala.<br />
Slika br. 3 – Kontejneri<br />
Sistemi velikih kave<strong>za</strong> sa mrežom mogu imati jednu ili više komora. Ove sisteme karakteriše učvršćena mreža<br />
metalnim okvirima u kojoj se sakupljaju materijali pogodni <strong>za</strong> reciklažu. Najčešća praksa jeste da se ovakvi<br />
sistemi obezbede na mestima kao što su parkirališta, tržni centri i supermarketi.<br />
Slika br. 4 – Mrežni kavezi<br />
Na lokacijama velike površine se obično koristi veliki kontejneri. Ovi kontejneri mogu imati jednu ili više komora.<br />
Kontejneri sa jednom komorom imaju otvor na vrhu ili sa strane, dok su kontejneri sa više komora su podeljeni<br />
tako da se svaka komora može koristiti <strong>za</strong> sakupljanje određenog materijala koji se može reciklirati. Ovakvi<br />
kontejneri sa više komora se često koriste u ruralnim oblastima gde sakupljanje neće biti tako često.<br />
42
Slika br. 5 – Veliki kontejner<br />
Kada se napuni veliki kontejner, mora da se odvuče do centra <strong>za</strong> sortiranje, tako da je potrebno postavljanje<br />
drugog kontejner. Razlog ovome je velika <strong>za</strong>premina samog kontejnera i samim tim <strong>za</strong>hteva veliki prostor u<br />
servisnom vozilu.<br />
Kese <strong>za</strong> sakupljanje su najjeftiniji medijum <strong>za</strong> sakupljanje. Sem male cene, kese karakteriše i lako sakupljanje.<br />
Ove prednosti su dovele do sve većeg korišćenja u sistemima sakupljanja.<br />
Većina sistema <strong>za</strong> sakupljanje koristi kese od polietilena male gustine. Ove kese su obično blago obojene sa<br />
odštampanim uputstvom <strong>za</strong> korišćenje. Uputstvo <strong>za</strong> korišćenje može da sadrži i vreme sakupljanja i odvoženja<br />
<strong>otpada</strong>. U pojedinim sistemima koriste se dve ili više boja kesa da bi se vršilo razdvajanje više vrsti <strong>otpada</strong> u<br />
domaćinstvima.<br />
Iako se ne mogu koristiti sa vozilima koja vrše sakupljanje i sortiranje, mogu se koristiti u vozilima koja se koriste<br />
<strong>za</strong> prevoz komunalnog <strong>otpada</strong>.<br />
7.2 Selekcija i reciklaža <strong>otpada</strong><br />
Tipične komponente sistema reciklaže <strong>otpada</strong> u cilju povraćaja materijala i izdvajanja korisnog <strong>otpada</strong> su:<br />
- Izdvajanje različitih komponenti na izvoru nastajanja <strong>otpada</strong> - iz domaćinstva, radnji, institucija,<br />
sakupljanje na ulici ili u centrima gde se sakuplja reciklabilan otpad.<br />
- Izdvajanje reciklabila iz ukupne mase <strong>otpada</strong> na specijalnim postrojenjima <strong>za</strong> reciklažu.<br />
- Priprema izdvojenih reciklabila na linijama <strong>za</strong> baliranje (papir, plastika), presovanje (metal), mlevenje<br />
(staklo).<br />
- Sakupljanje i izdvajanje organskih komponenti (kuhinjski otpad i otpad iz bašti) <strong>za</strong> kompostiranje u<br />
velikim postrojenjima.<br />
- Promocija samostalnog kompostiranja "u svom dvorištu" kroz edukaciju i uspostavljanje malih<br />
kompostnih bunkera.<br />
Osnovni način <strong>za</strong> sakupljanje sekundarnih sirovina je izgradnja mreže postrojenja <strong>za</strong> reciklažu i sakupljanje<br />
<strong>otpada</strong> kojom bi se sakupila najveća količina dostupnog papira, stakla, plastike i metala iz <strong>otpada</strong> iz<br />
domaćinstava, komercijale, industrije i vratila na<strong>za</strong>d u proces prerade. Regionalna postrojenja <strong>za</strong> sortiranje<br />
moraju biti izgrađena <strong>za</strong> <strong>za</strong>vršno sortiranje selektivno sakupljenih materijala. Ova postrojenja takođe služe i <strong>za</strong><br />
pripremu materijala <strong>za</strong> transport (baliran otpad ili izdrobljen).<br />
Organizovanje separacije može biti :<br />
43
A. na mesta nastajanja (On-site.engl., in-situ.lat)<br />
Slika br.6 - Primarna selekcija na reciklabilni deo (plave kante) i nereciklabilni deo (zelena kanta) u Čačku<br />
Slika br.7 - Reciklažno dvorište<br />
Slika br. 8 - Reciklažni plato<br />
On site reciklaža je izdvajanje materijala koji se mogu reciklirati na samom mestu nastajanja, tj. stanovnici sami<br />
sortiraju u posebnim kontejnerima ili kesama, ili donose na posebne platoe ili na transfer stanicu, a<br />
<strong>za</strong>interesovana fizička i pravna lica sakupljaju i odnose na tretman. Ovaj tip ima niz prednosti jer:<br />
- Uspostavlja se blizu generatora.<br />
- Manja je kontaminacija okolnog prostora.<br />
- Sirovine postižu bolju cenu na tržištu jer su manje <strong>za</strong>prljane.<br />
- Redukuje cenu odlaganja, transporta <strong>otpada</strong>, tretmana.<br />
- Ovakve sirovine se odmah mogu plasirati i prerađivati.<br />
- Moraju se izgraditi objekti i ugraditi posebna oprema <strong>za</strong> tretman.<br />
- Mora se vršiti kontrola kvaliteta sekundarnih sirovina.<br />
44
- B. van mesta nastajanja, tj.na centralizovanim mestima <strong>za</strong> izdvajanje i tretman (Off-site.engl, exsitu.lat).<br />
Slika br. 9 - Postrojenje <strong>za</strong> of-situ reciklažu<br />
Slika br. 10 – Linija <strong>za</strong> of-situ reciklažu u Švedskoj<br />
Off-site reciklaža (na centralnom postrojenju) se primenjuje:<br />
- Ako on-site reciklaža nije <strong>za</strong>dovoljavajuća<br />
- Ako on-site reciklaža nije finansijski isplativa<br />
- Potreban je prostor <strong>za</strong> privremeno skladištenje materijala koji čekaju razdvajanje.<br />
Materijali koji se uobičajeno recikliraju na off-site postrojenju:<br />
- Komunalni otpad, nesortiran.<br />
- Ulja, rastvarači, olovni akumulatori.<br />
45
7.3 Postrojenje <strong>za</strong> kompostiranje <strong>otpada</strong><br />
Postrojenje <strong>za</strong> kompostiranje predstavlja postrojenje <strong>za</strong> kontrolisano razlaganje biološki razgradivog <strong>otpada</strong> ili<br />
frakcija <strong>otpada</strong>. Cilj kompostiranja biorazgradivog <strong>otpada</strong> jeste dobijanje kvalitetnog gotovog komposta, po<br />
mogućstvu bez ikakvih primesa štetnih materija, koji će moći da se koristi kao sredstvo <strong>za</strong> poboljšanje kvaliteta<br />
zemljišta.<br />
Kompostiranje je potpuno prirodan postupak. Tehnički sistemi unutar postrojenja <strong>za</strong> kompostiranje nastoje da<br />
na što bolje mogući način stvore okvirne uslove kako bi postupci razgrađivanja i pretvaranja jedne materije u<br />
drugu tekli što brže i kako bi se emisija štetnih materija <strong>za</strong>držala na što manjem nivou.<br />
Kompostiranje se može organizovati na različite načine shodno materijalnim mogućnostima i potrebama:<br />
• Kućno kompostiranje, u dvorištima individualnih domaćinstava ili u blokovima zgrada (slike br. 11. i 12.)<br />
Slika br. 11 - Kompostiranje u individualnim<br />
domaćinstvima (Čačak)<br />
Slika br. 12 - Kompostiranje u stambenim<br />
blokovima (Švajcarska)<br />
• Kompostna polja-kompostane, <strong>za</strong> manje gradove ili posebne namene (slika br.14.)<br />
Slika br. 13 - Kompostno polje u okviru Zelenila -Čačak<br />
• Industrijska postrojenja <strong>za</strong> gradove ili regione sa velikim brojem stanovnika (oko 1.000.000 stanovnika)<br />
(slika br.15.)<br />
46
Slika br.14 - Postrojenje <strong>za</strong> kompostiranje (Nemačka)<br />
Industrijska postrojenja <strong>za</strong> kompostiranje se grade <strong>za</strong> korišćenje velikog broja stanovnika. Ekonomski poka<strong>za</strong>telju su da je isplativo ova postrojenja graditi<br />
<strong>za</strong> preko 1.000.000 stanovnika<br />
7.4 Druge tehnologije tretmana <strong>otpada</strong><br />
Postoje i druge tehnologije <strong>za</strong> tretman <strong>otpada</strong> kao što su: anaerobna digestija, plazma postupak,<br />
solidifikacija. Navedene tehnologije se relativno slabo primenjuju u domenu tretmana komunalnog otpad,<br />
pa neće ni biti razmatrane .<br />
Insineracija je metod koji je u skladu sa Nacionalnom strategijom upravljanja otpadom prepoznat kao<br />
metod koji pokriva veliki broj stanovnika (oko 1.000.000 da bi bilo ekonomski isplativo). Karakteristike<br />
insineracije su:<br />
- insineracija <strong>otpada</strong> je 6 puta skuplja od deponovanja,<br />
- insineracija je isplativa <strong>za</strong> broj stanovnika iznad 1 milion,<br />
- insineracija ne eliminiše izgradnju regionalne deponije, jer 25 - 30% ostatka insineracije čini<br />
pepeo i šljaka, pa je stoga uvek neophodno deponovanje već samo povećava, <strong>za</strong> isti prostor, vek<br />
trajanja deponije,<br />
- <strong>za</strong>hteva visoke dodatne investicije/ troškove <strong>za</strong> rukovanje/tretman <strong>otpada</strong>,<br />
- insineracija je samo isplativa i poželjna ukoliko je otpad maksimalno recikliran i ako postoji<br />
iskorišćenje energije nastale pri sagorevanju .<br />
7.5 Odlaganje na deponiju<br />
Slika br. 15 - insinerator u Šangaju, Kina<br />
Sanitarne deponije predstavljaju objekte- postrojenja <strong>za</strong> dugoročno odlaganje (uklanjanje) <strong>otpada</strong>. Deponije<br />
predstavljaju suštinsko infrastrukturno postrojenje svakog savremenog industrijskog društva. Izgradnja sanitarnih<br />
deponija je ekonomski isplativa <strong>za</strong> preko 200.000 stanovnika i Nacionalnom strategijom je predloženo formiranje<br />
27 Regiona<br />
7.5.1.1.1 Vrste deponija<br />
47
Deponije se mogu klasifikovati na osnovu <strong>otpada</strong> koji se odlaže, forme koja je definisana lokacijom i njenom<br />
topografijom, kao i na osnovu tehničke opremljenosti, odnosno načina rada deponije. Tri vrste deponija, koje su<br />
navedene u Direktivi EU, čine grubu podelu deponija na sledeće kategorije:<br />
• deponija <strong>za</strong> opasan otpad<br />
• deponija <strong>za</strong> bezopasan otpad<br />
• deponija <strong>za</strong> inertan otpad<br />
Slika br. 16 - Deponija „Meteris“ Vranje<br />
7.5.1.1.2 Opšti uslovi koje lokacija <strong>za</strong> deponiju mora da ispunjava<br />
Izbor lokacije <strong>za</strong> izgradnju deponije i izrada projekata su složeni projekti koji <strong>za</strong>htevaju angažovanje<br />
multidisciplinarnog tima.<br />
Neophodno je preduzimanje mera kako bi se minimizirala sledeća opterećenja i opasnosti koje potiču od<br />
deponija:<br />
• emisija neprijatnih mirisa i prašine<br />
• raznošenje materijala usled uticaja vetra<br />
• buka i saobraćaj<br />
• ptice, štetočine i insekti<br />
• stvaranja aerosola<br />
• požari<br />
I stim u vezi se treba obezbediti potpuna <strong>za</strong>štita vazduha, vode i zemljišta<br />
7.6 Transfer stanice<br />
Prelaskom na regionalne sanitarne deponije javlja se i potreba <strong>za</strong> ustanovljavanjem transfer (pretovarnih) stanica<br />
koje će omogućiti ekonomičan prevoz <strong>otpada</strong> na velikim udaljenostima, od lokacije stvaranja do destinacije<br />
konačnog odlaganja. U zemljama EU-a, ove udaljenosti mogu biti veće i od 100 km. Ovim transfer stanicama<br />
takođe često upravljaju kompanije <strong>za</strong> skupljanje <strong>otpada</strong>, u ime lokalnih vlasti, bilo kroz pojedinačne ugovore ili<br />
kao deo celokupnog ugovora <strong>za</strong> skupljanje <strong>otpada</strong>.<br />
U područjima gde su deponije udaljene više od 20 km od urbanih područja, transport do deponije korišćenjem<br />
vozila kojim se skuplja otpad postaje neekonomičan. Postupna <strong>za</strong>mena lokalnih deponija regionalnim sanitarnim<br />
deponijama imaće <strong>za</strong> posledicu povećanje udaljenosti na kojima će se otpad transportovati. U pojedinim<br />
slučajeva, to će povećati udaljenost od deponije na znatno više od 20 km. Zbog svega toga, mora da se nađe<br />
ekonomičan način sakupljanja <strong>otpada</strong> i njegovog transportovanja korišćenjem odgovarajuće i ekonomične<br />
opreme.<br />
Transfer stanice su:<br />
♦ Lokacije gdje se otpad sakuplja pre transporta na udaljene lokacije i na taj način se primarno koriste <strong>za</strong><br />
podršku lokalnom skupljanju <strong>otpada</strong>;<br />
48
♦ Lokacije gdje se i ostale sakupljene vrste <strong>otpada</strong> (npr. iz reciklažnih centara ili industrijskih objekata)<br />
mogu takođe sakupljati pre transporta na udaljene sanitarne deponije ili regionalna postrojenja <strong>za</strong><br />
tretman;<br />
♦ Lokacije gdje se mogu smestiti sakupljačke stanice, sakupljački centri, reciklažne stanice, reciklaža.<br />
Primarni razlog uvođenja transfer stanica u sistem sakupljanja i transporta <strong>otpada</strong> je smanjenje troškova<br />
transporta do deponije. Pretovar <strong>otpada</strong> iz vozila manjih kapaciteta u posebna vozila većih kapaciteta<br />
omogućava:<br />
♦ smanjenje vremena vožnje kompletne ekipe od mesta sakupljanja do mesta odlaganja <strong>otpada</strong>, a time<br />
povećanje efektivnog vremena sakupljanja <strong>otpada</strong>,<br />
♦ smanjenje potrošnje goriva,<br />
♦ smanjenje troškova održavanja vozila,<br />
♦ smanjenje opterećenja saobraćaja,<br />
♦ smanjenje emisija u vazduh usled sagorevanja goriva,<br />
♦ smanjenje habanja i oštećenja saobraćajnica.<br />
Najpodesnije lokacije <strong>za</strong> gradnju opštinskih pretovarnih stanica su sadašnje službene deponije, <strong>za</strong>tvorena<br />
smetlišta i sl., s obzirom da transportne rute već postoje (i <strong>za</strong> njih su određeni troškovi) i da imaju (ili treba da<br />
imaju) potrebne urbanističke i građevinske dozvole koje se odnose na upravljanje otpadom na tom području.<br />
Pronalaženje alternativne lokacije podrazumeva otkup zemljišta i celokupnu proceduru dobijanja saglasnosti od<br />
izrade urbanističkih uslova do dobijanja građevinske i upotrebne dozvole.<br />
Projekti transfer stanica se međusobno mogu dosta razlikovati. U rasponu od jednostavnih površina sa čvrstom<br />
podlogom gdje se otpad istovaruje, i gura pravo u velike kontejnere ili kamione, do složenih pogona gdje se otpad<br />
sabija u <strong>za</strong> to projektovanim jedinicama <strong>za</strong> sabijanje <strong>otpada</strong> i kontejnerima. Kao sastavni deo opreme javljaju se i<br />
prese <strong>za</strong> sabijanje <strong>otpada</strong> u bale i re<strong>za</strong>či.<br />
Slika br.17 - Stanica <strong>za</strong> pretovar <strong>otpada</strong> – transfer<br />
Projekti Pretovarnih stanica se međusobno mogu dosta razlikovati. U rasponu od jednostavnih površina sa<br />
čvrstom podlogom gde se otpad deponuje i gura ravno u velike kontejnere ili kamione, do složenih pogona gde<br />
se otpad sabija u posebnim uređajima kompaktorima i kontejnerima. U opremu se mogu uključiti i prese <strong>za</strong><br />
sabijanje <strong>otpada</strong>. Takođe, na transfer stanici uputno je predvideti i prostor <strong>za</strong> kompostiranje, reciklažu pa i <strong>za</strong><br />
edukaciju javnosti o raznim pitanjima iz oblasti upravljanja otpadom, naročito iz oblasti prevencije.<br />
Na stanici <strong>za</strong> transfer mora biti dovoljno prostora da se otpad može gomilati do mesec dana, u ekscesnim<br />
situacijama (Seoske sredine gde se ne može obezbediti redovno sakupljanje u zimskom periodu) Takvo držanje<br />
<strong>otpada</strong> će biti i više nego dovoljno da kompenzira moguće neočekivane kvarove na vozilima zbog kojih se otpad<br />
povremeno ne može transportovati do sanitarne deponije.<br />
Pozicioniranje transfer stanica uključuje takav izbor lokacije koja može prihvatiti transportna vozila koja dovoze<br />
sakupljeni otpad i pretovarna veća vozila u koje se otpad pretovaruje u cilju odvoženja na deponiju.<br />
Lokacije transfer stanica moraju da budu saobraćajno lako dostupne, na stabilnom terenu koji može da podnese<br />
veća opterećenja vozila. Najbolje lokacije su već relativno obezvređena zemljišta kao što su, na primer, <strong>za</strong>tvorene<br />
deponije.<br />
49
Na osnovu prethodnih iskustava u Republici Srbiji i poznavanja lokalnih uslova transfer stanice bi trebale da budu<br />
stanice sa direktnim pretovarom, tj. gde bi se otpad direktno pretovarao kroz koš u odgovarajući kontejner<br />
(Slikabr. 18).<br />
Prednost ovog tipa objekta je da <strong>za</strong>hteva manje prostora, a manji su i investicioni objekti zgrade transfer stanice,<br />
jer nema potrebe <strong>za</strong> pretovarnom površinom. Nedostaci ovog sistema je što nema dovoljno prostora da prihvati<br />
povećane količine <strong>otpada</strong> u vreme vršnog opterećenja u toku dana, i nema mogućnosti <strong>za</strong> razdvajanje <strong>otpada</strong>.<br />
Slika br.18 -Utovar<br />
Sama pretovarna stanica bi trebala da se nalazi na platou koji je dovoljno prostran da dozvoli manipulisanje<br />
vozilom i <strong>za</strong> smeštaj dovoljnog broja kontejnera.<br />
50