RAHVATERVIS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tallinna Tervishoiu Kõrgkool<br />
Irma Nool<br />
<strong>RAHVATERVIS</strong><br />
Loengukonspekt<br />
Tallinn 2006
SISUKORD<br />
1. TERVISE MÄÄRATLUS JA TERVISEDETERMINANDID 4<br />
2. <strong>RAHVATERVIS</strong> KUI MEDITSIINI OSA 5<br />
3. <strong>RAHVATERVIS</strong>E MÄÄRATLUS JA EESMÄRGID 5<br />
4. MOODNE EPIDEMIOLOOGIA 6<br />
4.1. Haiguse esinemise mõõtmine 7<br />
4.2. Meditsiiniregistrid 8<br />
5. PRIORITEETSED <strong>RAHVATERVIS</strong>E PROBLEEMID TÄNAPÄEVAL 10<br />
5.4. Ema ja lapse tervis 13<br />
6. RAHVASTIKU TERVISLIKKU SEISUNDIT MÕJUTAVAD TEGURID 13<br />
8. <strong>RAHVATERVIS</strong> JA SÄÄSTEV ARENG 14<br />
9. TERVISEDENDUS 15<br />
9.1. Tervise edendamise olemus ja võimalused 15<br />
9.2. Massimeedia tervisedenduses 18<br />
9.3. Kodanikualgatusel põhinev tervise edendamine 18<br />
9.3.1. Precede-Proceed mudel 19<br />
9.3.2. Projektide näidised 21<br />
9.5. Kehaline aktiivsus ja kehaline võimekus 22<br />
9.6. Laste ja noorukite tervisedendus 28<br />
9.7. Tervisedendus vanemaealistel 33<br />
9.7.1. Vananemise mõiste ja olemus 33<br />
9.7.2. Vananemisprotsessi kirjeldamise võimalused 33<br />
9.7.3. Vananemise põhjused 35<br />
9.7.4. Vananemisprotsessi aeglustamise võimalused 35<br />
9.7.5. Vananemise toime elukvaliteedile 37<br />
9.7.6. Vananemise preventsiooni võimalused 37<br />
9.8. Puuetega inimeste tervisedendus 38<br />
10. SÕLTUVUSSEISUNDID 39<br />
10.1. Narkomaania 39<br />
10.1.2. Narkootikumide jagunemine 40<br />
10.1.3. Sõltuvus ja selle tekkimine 44<br />
10.1.6. Energiajoogid 45<br />
2
10.2. Suitsetamine 45<br />
10.2.1. Tubakas 45<br />
10.2.2. Suitsetamise mõju inimorganismile 46<br />
10.2.3.1. Naised ja suitsetamine 49<br />
10.2.3.2. Mehed ja suitsetamine 50<br />
10.2.3.3. Tubakas ja tervis 50<br />
10.2.3.5. Suitsetamisest loobumine 50<br />
10.3. Alkoholism 52<br />
10.3.1. Alkoholi mõju sugufunktsioonidele 53<br />
10.3.2. Alkoholi mõju lapse organismile 53<br />
3
1. TERVISE MÄÄRATLUS JA TERVISEDETERMINANDID<br />
Tervis (lad k salus, sanitas) - organismi täieliku kehalise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mitte<br />
ainult haiguste või kehaliste defektide puudumine (MTO 1947).<br />
Organismi seisund, mille puhul kõigi elundite ja elundkondade talitlus on tasakaalus<br />
väliskeskkonnaga ning puuduvad haiguslikud muutused (ENE 7 1975: 552).<br />
Tervise kujunemisel on olulised 4 tegurit e komponenti:<br />
• Pärilikkus 18-20%,<br />
• Eluviis 50-52%,<br />
• Keskkond 20%,<br />
• Arstiabi 10%(joonis 1).<br />
Tervis<br />
GENEETIKA ELUSTIIL KESKKOND TERVISHOID<br />
KEHA-<br />
EHITUS<br />
NÄRVI-<br />
KAVA<br />
TOITU-<br />
MINE<br />
KEHAL.<br />
AKT.<br />
LOODUS-<br />
KESKKOND<br />
TEHIS-<br />
KESKK0ND<br />
RAVI<br />
HOOL-<br />
DUS<br />
EELSOO-<br />
DUMUS<br />
VANA-<br />
NEMINE<br />
PÄEVA-<br />
REZIIM<br />
HARJU-<br />
MUSED<br />
SOTSIAAL-MAJANDUSLIK<br />
KESKKOND<br />
TEADUSLIK<br />
HAIGUSTE ENNETUS<br />
POSITIIVSE MÕTTEVIISI JA TEGEVUSE LOOMINE<br />
TEGEVUS<br />
INDIVIID<br />
GRUPP<br />
ÜHISKOND<br />
HARIDUS<br />
Joonis 1. Tervist kujundavad tegurid.<br />
4
2. <strong>RAHVATERVIS</strong> KUI MEDITSIINI OSA<br />
Meditsiin e arstiteadus on kompleksne teadus inimese tervise kaitsmisest ja tugevdamisest,<br />
haigustest, nende diagnoosimisest, vältimisest ja ravist ning eluea pikendamisest (ENE 5. köide,<br />
1973, lk 113).<br />
Meditsiinil kui teadusel ja tegevusharul on 4 komponenti (joonis 1):<br />
• tervistus e tervisedendus (ingl k health promotion),<br />
• ennetus (ingl k prevention),<br />
• ravi (ingl k cure),<br />
• taastus (ingl k rehabilitation).<br />
Meditsiin e arstiteadus<br />
Rahvatervis<br />
Tervistus e<br />
tervisedendus<br />
Ennetus e<br />
preventsioon<br />
Baasteadmised<br />
Ravi<br />
Taastus e<br />
rehabilitatsioon<br />
Kliiniline meditsiin<br />
Joonis 2. Rahvatervise sisu.<br />
3. <strong>RAHVATERVIS</strong>E MÄÄRATLUS JA EESMÄRGID<br />
Rahvatervis on teadus ja kunst eluea pikendamisest ja tervise edendamisest ühiskonna<br />
organiseeritud jõupingutustega, s.o riigi ja omavalitsuste sihipärase tegevuse kaudu.<br />
Rahvatervises tuleb arvestada kahte tegevuse laadi:<br />
• Teadmiste omandamine tervist mõjutavatest teguritest.<br />
5
• Sotsiaalne tegutsemine, s.o terviseteenuste planeerimine, arendamine ja töö tõhususe hindamine.<br />
Rahvatervis on protsess, mille eesmärgiks on mobiliseerida nii riiklikud kui ka ühiskondlikud<br />
ressursid lokaalsel, regionaalsel, üleriigilisel ning rahvusvahelisel tasemel lahendamaks põhilisi<br />
terviseprobleeme, mis hõlmavad (mõjutavad) kogu ühiskonda või elanike suuri rühmi.<br />
Rahvatervise programmilised tegevusvaldkonnad on:<br />
• haiguste ennetamine ja tervise edendamine,<br />
• tervisehoolde ja meditsiiniabi parandamine,<br />
• tervisliku käitumise edendamine,<br />
• elukeskkonna kontrollimine.<br />
Rahvatervise strateegias võib eristada järgmisi etappe:<br />
• tervise riskitegurite väljaselgitamine;<br />
• prioriteetide määramine;<br />
• riski kvantitatiivne hindamine;<br />
• riskiteguri toime hindamine;<br />
• riski reguleerimine või kõrvaldamine.<br />
4. MOODNE EPIDEMIOLOOGIA<br />
Olulisemad elanikkonna tervist iseloomustavad indikaatorid on: demograafilised näitajad, keskmine<br />
eeldatav eluiga, imikusuremuskordaja, haigestumuskordajad, suremuskordajad, riskitegurite<br />
esinemissagedus, enesehinnang tervisele.<br />
Moodne epidemioloogia käsitleb haiguste esinemist ja mõjureid rahvastikus.<br />
Haiguse esinemist mõõdetakse ning seostatakse inimesi ja nende keskkonda iseloomustavate<br />
tunnustega (teguritega, ekspositsioonidega).<br />
Moodsa epidemioloogia tähelepanu on suunatud rahvastiku(rühma)le, mitte üksikisikule.<br />
Moodsa epidemioloogia lõppeesmärgiks on teha kindlaks haiguste mõjurid, s.o haiguste põhjused ja<br />
teised haiguste teket soodustavad või seda takistavad tegurid. Moodsa epidemioloogia ülesanneteks<br />
on:<br />
• teada saada haiguste leviku iseärasused rahvastikus (s.o haiguse esinemine);<br />
6
• uurida, millised tegurid tingivad neid iseärasusi (s.o esinemist);<br />
• hinnata võimalikke mooduseid haiguste sageduse vähendamiseks.<br />
4.1. Haiguse esinemise mõõtmine<br />
Esmashaigestumus (ingl k disease incidence) on protsess, mis näitab uute haigusjuhtude tekkimist<br />
rahvastikus. Uus haigusjuht osutab sellele, et inimesel diagnoositi käsitletav haigus esmakordselt.<br />
Mõõdetakse:<br />
Absoluutarvuga – uute haigusjuhtude (ingl k new case) ehk haiguse esmasjuhtude (ingl k incident<br />
case) arv mingil ajavahemikul.<br />
Suhtarvuga – esmashaigestumuskordaja IR (ingl k incident rate) -, mis väljendab uute<br />
haigusjuhtude arvu rahvastiku arvu (rahvastikurühma suuruse) suhtes mingil ajavahemikul.<br />
haigusjuhtude arv mingil ajavahemikul<br />
IR =<br />
inimeste arv rahvastikus samas ajavahemikus<br />
Suremus (ingl k mortality) on protsess, mis näitab surmajuhtude tekkimist rahvastikus.<br />
Surmajuht ehk surm<br />
Surmajuhtude arv ehk surmade arv<br />
Suremuskordaja MR (ingl k mortality rate, death rate)<br />
MR =<br />
surmade arv mingil ajavahemikul<br />
inimeste arv rahvastikus samal ajavahemikul<br />
Levimus (ingl k prevalence) on protsess, mis näitab uute ja vanade haigusjuhtude esinemist<br />
rahvastikus.<br />
Absoluutarv – levijuht (ingl k prevalent case) (Isik, kellel antud haigus esineb mõõtmise ajal, s.o<br />
diagnoositud)<br />
Suhtarv – levimusmäär<br />
Levimusmäär PR (ingl k (point) prevalence rate, (point) prevalence ratio) – haigusega inimeste<br />
proportsioon rahvastikus mingil ajamomendil.<br />
PR =<br />
haigusega inimeste arv mingil ajamomendil<br />
inimeste arv rahvastikus samal ajamomendil<br />
7
Arvväärtused 0 ja 1 (0 ja 100%) vahel.<br />
Ent PR vaadeldakse ka kui kordajat (näiteks 100 000 inimese kohta).<br />
Levimuse hetkmäär (ingl k point prevalence rate) – levimus ajamomendil, näiteks 13.01.2001.<br />
Levimuse perioodmäär (ingl k period prevalence rate) – levimus ajavahemikul.<br />
Eluaegne levimusmäär (ingl k lifetime prevalence).<br />
Elulemus (ingl k survival) näitab negatiivse varjundiga sündmuse puudumist rahvastikus mingi<br />
jälgimisaja jooksul.<br />
Eluleja (ingl k survival)<br />
Elulemisaeg (ingl k survival time)<br />
Elulemusmäär SR (ingl k survival rate, survival proportion, survival probability) – mingil<br />
ajamomendil pärast haiguse diagnoosimist elus olevate inimeste proportsioon haigestunute<br />
koguarvus.<br />
SR =<br />
inimeste arv mingil ajamomendil pärast haiguse diagnoosimist<br />
inimeste arv, kellel uuritav haigus diagnoositi<br />
Arvväärtused 0 ja 1 (0 ja 100%) vahel.<br />
4.2. Meditsiiniregistrid<br />
Registreerimine on pidev, süstemaatiline ja tsentraliseeritud<br />
säilitamisel, et iseloomustada registreeritavate haiguste esinemist.<br />
tegevus andmete kogumisel ja<br />
Haiguste registreerimise üldeesmärk on aidata hinnata ja kontrollida haiguse esinemist rahvastikus.<br />
Haiglaregister (ingl k hospital registry) peab arvestust haiglasse sattunud haigete üle.<br />
Territoriaalne register (ingl k population-based registry) tegeleb haigusjuhtude arvestusega<br />
täpselt määratletud territooriumil; põhiülesanne – haigestumuse mõõtmine.<br />
Registri andmebaas (ingl k database) sisaldab kogutud andmeid haigete ja haiguse kohta;<br />
paberdokumentide kogum või loogiliselt seotud failide kogum arvutis.<br />
8
Eri liiki meditsiiniregistreid:<br />
• Haiguseregister (ingl k disease registry).<br />
• Haiglaregister (ingl k hospital-based registry) – toidab andmetega territoriaalset registrit;<br />
ravikäigu jälgimine, ei mõõda haigestumust.<br />
• Territoriaalne register (ingl k population-based registry) – on teada territoorium ja selle<br />
rahvastikuarv, millest haigusjuhud satuvad registrisse. Arvutatakse välja esmashaigestumus,<br />
haiguse esinemine. Andmed ühe haiguse kohta, kõik haigusjuhud, mis on diagnoositud.<br />
• Meditsiiniline sünniregister (ingl k medical birth registry).<br />
• Sekkumisregister (interventsiooniregister) (ingl k intervention registry).<br />
• Immuniseerimisregister (ingl k immunization registry).<br />
• Ekspositsiooniregister (ingl k exposure registry).<br />
• Surmapõhjuste register (ingl k mortality database):<br />
• National Death Index (USA) – surmad 1979 - , igal aastal lisandub 2 miljonit surma<br />
• National Death Index (Austraalia) – surmad 1980 - .<br />
• Kaksikuregister (ingl k twin registry).<br />
• Bioloogiliste materjalide register (pank) (ingl k biologic specimen (material) bank).<br />
• Administratiivregister (ingl k administrative registry) – raviandmestik.<br />
Eluraamat – alates sünnitunnistusest kuni surmatunnistuseni ühe inimese kohta (kogu<br />
informatsioon).<br />
Dokumendilinkimine (ingl k record lincage)– pannakse kaks dokumenti kokku ja võetakse vajalik<br />
info (vt joonis 5).<br />
Andmete kvaliteet<br />
Kirje (ingl k record) – ühte objekti tähistav andmete kogum<br />
Fail (ingl k file) – ühetüübiliste kirjete kogum<br />
Andmebaas (ingl k database) – loogiliselt seotud failide kogum<br />
Kirjelinkimine, dokumendilinkimine (ingl k record linkage) – eri failidest (andmebaasidest) sama<br />
objekti kirjeldavatest andmetest koondkirje moodustamine (andmete ristkasutus)<br />
Registri väärtust hinnatakse andmete kvaliteedi põhjal, kuid ükski andmete registreerimise süsteem<br />
pole täiuslik.<br />
9
Registri andmete kvaliteet sõltub.<br />
1. Registri loomise põhimõtetest<br />
2. Rutiinsest registreerimisest<br />
3. Registril põhinevast teadustööst<br />
Mis etapil võivad vead tekkida?<br />
• Teatise (ankeedi, haigusloo) täitmine<br />
• Kodeerimine<br />
• Sisestamine<br />
• Linkimine<br />
5. PRIORITEETSED <strong>RAHVATERVIS</strong>E PROBLEEMID TÄNAPÄEVAL<br />
120000<br />
100000<br />
80000<br />
60000<br />
40000<br />
20000<br />
Mehed ja naised 2000<br />
Mehed ja naised 2001<br />
Mehed ja naised 2002<br />
Mehed ja naised 2003<br />
Mehed ja naised 2004<br />
0<br />
0<br />
1-4<br />
5-9<br />
10-14<br />
15-19<br />
20-24<br />
25-29<br />
30-34<br />
35-39<br />
40-44<br />
45-49<br />
50-54<br />
55-59<br />
60-64<br />
65-69<br />
70-74<br />
75-79<br />
80-84<br />
85 ja vanemad<br />
Vanus teadmata<br />
Joonis 3. Rahvastiku vanuseline koosseis.<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
-10000<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Elussünnid<br />
Surmad<br />
Loomulik iive<br />
Elussünnid 13067 12632 13001 13036<br />
Surmad 18403 18516 18355 18152<br />
Loomulik iive -5336 -5884 -5354 -5116<br />
Joonis 4. Elussünnid, surmad ja loomulik iive.<br />
10
4500<br />
4000<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
alla 20<br />
20-24<br />
25-29<br />
30-34<br />
35-39<br />
40 ja enam<br />
alla 20<br />
20-24<br />
25-29<br />
30-34<br />
35-39<br />
40 ja enam<br />
20<br />
20-24<br />
25-29<br />
30-34<br />
35-39<br />
40 ja enam<br />
20<br />
20-24<br />
25-29<br />
30-34<br />
35-39<br />
40 ja enam<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Joonis 5. Sünnitused ema vanuse järgi.<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
117,3<br />
111,2<br />
101,1 99,8<br />
44,7 41 38,4 38<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Abortide arv 1000 15-49-a<br />
naise kohta<br />
Abortide arv 100<br />
elussünni kohta<br />
Joonis 6. Abordid.<br />
Tabel 1. Esmaselt diagnoositud HIV-nakkus valitud maades (Kruuda, Jesse & Mänd 2004).<br />
Riik<br />
Arv miljoni elaniku kohta aastas<br />
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002<br />
Taani 51,3 51,8 40,1 48,1 48,7 59,8 53,5,<br />
Soome 13,5 13,8 15,5 27,5, 28,2 24,7 25,1<br />
Rootsi 25,3 27,1 28,1 23,8 27,4 30,6 32,4<br />
Valgevene 99,0 63,5 54,0 40,2 51,7 57,0 90,5<br />
Eesti 5,5 6,2 7,0 8,5 279,9 1070,7 660,7<br />
Läti 12,9 10,1 66,1 99,4 192,5 335,4 226,6<br />
Leedu 3,2 8,4, 14,0 17,8 192,5 335,4 226,6<br />
Venemaa 10,3 29,6, 27,6 136,4 406,6 610,1 351,5<br />
Ukraina 105,4 175,2 169,9 116,5 125,3 142,5 180,0<br />
11
HIV-nakkus hakkas Eestis levima 1980-ndate aastate lõpus. Esimese kümne aasta jooksul<br />
diagnoositi keskmiselt 8 nakatumise juhtumit aastas. 2000. aasta suvel kasvas diagnoositute arv<br />
järsult ja veebruaris 2001. aastal kuulutas Sotsiaalministeerium välja HIV/AIDSi kontsentreeritud<br />
epideemia.<br />
Tabel 2. Eestis registreeritud HIV-nakatunud 1988-2005 (Tervisekaitseserver b, c).<br />
Aasta Kokku Mehed Naised<br />
1988 1 1 -<br />
1989 3 2 1<br />
1990 8 8 -<br />
1991 8 8 -<br />
1992 9 8 1<br />
1993 5 4 1<br />
1994 11 10 1<br />
1995 11 10 1<br />
1996 8 7 1<br />
1997 10 9 1<br />
1998 10 9 1<br />
1999 12 9 3<br />
2000 390 312 78<br />
2001 1474 1127 347<br />
2002 899 632 267<br />
2003 840 606 234<br />
2004 743 497 246<br />
2005* 417 276 141<br />
Kokku 4583 3353 1230<br />
*Seisuga 19.08.2005<br />
Aastatel 1988 – 2000 on nakatumine toimunud sugulisel teel 19 (23%) inimesel ja nakatunutest on<br />
olnud narkomaanid 157 (33%). Riskitegur on jäänud ebaselgeks 214 (44%) juhul. Seksuaalse<br />
orientatsiooni järgi on nakatunutest 36 (41%) homoseksuaalid, 8 (9%) biseksuaalid, 7 (31%)<br />
heteroseksuaalid ning 17 (19%) on seksuaalne orientatsioon teadmata (Nakkus- ja parasiithaigused<br />
Eestis 2001).<br />
2003. aastal jõustus nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadus.<br />
Nakkushaiguste probleemi muudavad tänapäeval aktuaalseks järgmised tegurid:<br />
12
• muutunud eluviis,<br />
• meditsiinitehnoloogia arenemine ja ravimite kasutamine,<br />
• vaktsineerimisprogrammid,<br />
• uute nakkushaiguste ilmnemine,<br />
• varem tuntud haigustekitajad võivad anda kliinilisi ilminguid, mida varem ei tuntud,<br />
• vaesus.<br />
5.4. Ema ja lapse tervis<br />
Suur imikute suremus, olles 2 korda suurem kui Põhjamaades.<br />
Laste haigestumise struktuuris on aastaid olnud esikohal ägedad hingamiselundite haigused.<br />
Viimastel aastatel on tõusnud allergiliste ja närvisüsteemi haiguste arv. Päevakorda on tõusnud laste<br />
haigestumine nendesse nakkushaigustesse, mida meil juba aastaid ei olnud registreeritud (näiteks<br />
difteeria). Ka tuberkuloosi haigestumine on sagenenud (1996. a 16 juhtu, 1997. a 27 juhtu).<br />
Hambakaaries esineb 3 – 5 aastastel lastel 70% ulatuses.<br />
Abortide arv on meil väga suur ning seoses sündide arvu langusega on abortide prevaleerumine<br />
suhtarvus tõusnud, kui neid arvestatakse 1000 elussünni kohta. Samal ajal on abort meil üks peamisi<br />
pere planeerimise meetodeid.<br />
Emasuremuskordaja on meil samuti suur, näiteks 1993. a 33 juhtu 100 000 elussünni kohta.<br />
Põhjamaades oli see alla 10.<br />
6. RAHVASTIKU TERVISLIKKU SEISUNDIT MÕJUTAVAD TEGURID<br />
Kui võrrelda Euroopa riike omavahel, siis on elanike tervislik seisund neis suuresti erinev. Põhjusi<br />
tuleb otsida rahva tervist mõjutavates tegurites, nagu:<br />
• Sotsiaalne ja majanduslik olukord.<br />
• Psühholoogilised mõjurid.<br />
• Käitumuslikud harjumused.<br />
• Keskkonna ohutus.<br />
• Tervishoiuteenuste kättesaadavus ja kvaliteet.<br />
13
Riik ja omavalitsused peavad eelkõige tagama inimestele tervisliku elu, haigusi vältida võimaldavad<br />
tingimused, nagu:<br />
• keskkonnasõbralikud ja tervislikud elutingimused,<br />
• võimalikult vähese keemilise, füüsikalise ja bioloogilise saastega ohutu elukeskkonna,<br />
• ohutu toidu,<br />
• ohutud ja kahjutud töötingimused,<br />
• võimalused tervistavateks üritusteks (tervistavad teenused),<br />
• tervist kahjustavate käitumisviiside (suitsetamine, alkoholi ja ravimite liigtarvitamine,<br />
narkomaania) piiramine või reguleerimine.<br />
Eestis on vastu võetud Rahvatervise seadus ja välja töötatud tervisepoliitika, mille põhieesmärgiks<br />
on:<br />
• väärtustada inimese tervis ühiskonnas kui üks peamistest riiklikest prioriteetidest;<br />
• luua alus elanike tervise parandamiseks ja elukvaliteedi tõstmiseks läbi igaühe vastutuse oma<br />
tervise eest;<br />
• tagada riigi ja omavalitsuste sihipärase tegevuse kaudu tingimused antud eesmärgi<br />
saavutamiseks.<br />
Tervisepoliitika on valitsuse poolt heaks kiidetud 5. märtsil 1995. a.<br />
8. <strong>RAHVATERVIS</strong> JA SÄÄSTEV ARENG<br />
Viimastel aastatel on rõhutatud ühisjooni tervisedenduse ja säästva arengu põhimõtete elluviimises.<br />
Aastail 1984 – 1987 tegutsenud ÜRO Keskkonna ja Arengu Maailmakomisjon töötas välja säästva<br />
arengu kontseptsiooni ja sõnastas selle mõiste järgmiselt: „Säästev areng on selline arengutee,<br />
mille puhul rahuldatakse praegusi vajadusi, ohustamata tulevaste põlvkondade huve.“<br />
Tervisedenduse mõiste ja ülesanded formuleeriti 1986. a Ottawa Hartaga. Selle järgi on<br />
tervisedendus protsess, mis võimaldab üksikisikutel, inimrühmadel ja kogukondadel suurendada<br />
kontrolli tervisemõjurite üle ja seeläbi parandada oma tervist. Ottawa Harta rõhutab järgmisi<br />
vajadusi:<br />
• kujundada selline poliitika, mis toetaks tervist,<br />
• luua tervist soodustav elukeskkond,<br />
14
• suurendada kogukonna osa tervise tagamisel,<br />
• arendada isiklikke oskusi ja teadmisi,<br />
• ümber orienteerida terviseteenused – vastutus tervisedenduse eest jagatakse üksikisikute,<br />
kogukonna, elanikkonna rühmade, tervishoiutöötajate, ametnike, valitsuse ja seadusandjate<br />
vahel.<br />
9. TERVISEDENDUS<br />
9.1. Tervise edendamise olemus ja võimalused<br />
Ottawa Harta andis 1986. a tervisedenduse ühe levinud määratluse: Tervisedendus aitab<br />
inimestel mõjustada, parandada oma tervist, kontrollida ise oma tervislikku seisundit. Selleks on<br />
vaja toetavat keskkonda, kättesaadavat teavet, oskust elada ja võimalust valida tervislik eluviis.<br />
Tervise edendamine – inimese tervist väärtustava ja soodustava käitumise ja elulaadi kujundamine<br />
ning tervist toetava elukeskkonna sihipärane arendamine (Eesti Vabariigi Rahvatervise seadus,<br />
vastu võetud 14. juunil 1995).<br />
Tanahill`i mudel: tervisedendus on tervise tugevdamine (positiivse tervise suurendamine ja<br />
negatiivse tervise vähendamine) terviseõpetuse, ennetuse ja tervisekaitse meetmetega, mis osaliselt<br />
kattuvad, kaudu.<br />
Negatiivne tervis – haiguse, häire olemasolu või puudumine.<br />
Positiivne tervis – heaolu ja võimekuse olemasolu või puudumine.<br />
1. Iseenda tervise edendamine,<br />
2. Enda eeskuju,<br />
3. Õpetada inimestele tervislikku eluviisi,<br />
4. Informatsiooni edastamine inimestele,<br />
5. Me oleme ise tervisedendamisest teadlikud.<br />
Tervise tugevdamine – üksikisiku tervisevõimaluste elluviimine (positiivne tervis).<br />
Tervise arendamine – ühiskonna tervisevõimaluste realiseerimine.<br />
Tervise kaitsmine – teadaolevate konkreetsete ohtude vähendamine.<br />
15
Tervise parandamine – halvenenud tervise taastamine (negatiivne tervis).<br />
Tervisekasvatus – tervisele kasulike teadmiste ja tervislike hoiakuteni jõudmine.<br />
Tervise edendamise protsess toimib vähemalt kolmel tasandil. Traditsiooniline käsitlus räägib<br />
üksikisiku, kogukondade ja riigi tasandist, kuid ilmselt on otstarbekas eritleda paikkondlik,<br />
regionaalne ja kogukondade tasand.<br />
Üksikisiku tasandil on eesmärkideks vähendada ekspositsiooni terviskahjustavatele mõjuritele ja<br />
suunata käitumist tervise tugevdamisele.<br />
Ühiskonna tasandil tuleb arvestada keskkonna, energia, toidu ja põllumajanduse, tervishoiu jm<br />
poliitikaga ja seda kujundada.<br />
Üksikisiku ja ühiskonna vahele jäävad kogukonnad ja regioonid kui erinevat tüüpi inimkooslused<br />
erinevates mänguruumides. Kogukond tähistab inimrühma<br />
Tervisedendusel on kaks kriteeriumi:<br />
1) Riskifaktorikeskne – püütakse mõelda mingi haiguse vm riskifaktorile. Tuleks välja selgitada,<br />
missugustele inimestele see riskifaktor toimib.<br />
2) Populatsioonikeskne – püütakse toimida tervele elanikkonnale, sõltumata sellest, kas see<br />
riskifaktor kõiki inimesi ohustab.<br />
Riskifaktorikeskne kohasus üksikisikule on suur, populatsioonikesksel piiratud (vt tabel 3).<br />
Tabel 3. Tervisedenduses kasutatavate faktorite kohasus.<br />
Riskifaktorikeskne Populatsioonikeskne<br />
Üksikisiku motiveeritus suur vähene<br />
Arstide motiveeritus suur vähene<br />
Ressursside kasutamise tõhusus lühiajaline pikaajaline<br />
Kasu-riski suhe soodne vähesoodne<br />
Seire tülikus ja kulukus suur puudub<br />
Mõju üksikisikule palliatiivne ja ajutine väike<br />
Mõju populatsioonile piiratud suur<br />
WHO järgi on 5 tervistedendava tegevuse eesmärki:<br />
1. Parandada võimalusi tervist tugevdada.<br />
2. Arendada tervisele soodsat keskkonda.<br />
16
3. Tugevdada sotsiaalseid sidemeid ja toetust.<br />
4. Edendada tervisele soodsat käitumist ja kohaseid toimetulemisviise.<br />
5. Täiendada teadmisi ja levitada teavet.<br />
Tervisedenduse allikad:<br />
• Eluteadus;<br />
• Arstiteadus;<br />
• Epidemioloogia;<br />
• Psühholoogia;<br />
• Pedagoogika;<br />
• Sotsioloogia (ühiskonnateadus);<br />
• Informatsiooniteooriad, need, mis puudutavad massimeediat;<br />
• Marketing e turundus.<br />
Probleemid, millega tervisedendus kokku puutub:<br />
• Huvide ristumine.<br />
• Tervisedenduses on oht uppuda poliitikasse.<br />
• Tervisedenduslik tegevus võib suurendada sotsiaalset ebavõrdsust.<br />
Tervise edendamise koolkonnad<br />
Nihilistlik suund tõrjub professionaalset sekkumist ja toob nähtavale võimalikke ohte, positiivne<br />
programm on pigem inimeste usu kõrvaldamises meditsiiniabisse, et nad tekkivas vaakumis ise oma<br />
tervise eest rohkem hoolt kannaks, suurendades kohanemisvõimet elukeskkonnast lähtuvate<br />
ohtudega.<br />
Sotsiaalse difusiooni rõhutajad usuvad ühiskonna arengusse, mis elu-olu edenedes loob võimalused<br />
paremaks terviseks – ka neil ei ole üksikutesse sekkumistesse suurt rõhku.<br />
Regulatiivne ideoloogia peab kõige olulisemaks seadustikku.<br />
Aktivistlik suund haarab vähemal või rohkemal määral inimesi tegelema otseste tervist<br />
mõjustavate projektidega.<br />
Strukturaalne tegutsemisviis loob võrgustiku kõigi sõlmede kindlaksmääratud vastutusalaga,<br />
õiguste ja kohustustega.<br />
17
9.2. Massimeedia tervisedenduses<br />
Kandja võib olla:<br />
• Näost-näkku kommunikatsioon,<br />
• Ühepoolne vahendatud kommunikatsioon – üks saatja,<br />
• Keskpointlikud informatsioonikandjad (näiteks toidupoe lett sisaldab väga palju informatsiooni<br />
– mis seal on, kuidas see on paigutatud).<br />
Sõnumisaajad:<br />
• Üksikisikud.<br />
• Organisatsiooni poolt kinnistatud rühmad.<br />
• Kogukond (näiteks kohalik raadio).<br />
9.3. Kodanikualgatusel põhinev tervise edendamine<br />
Tervise edendamise vahendid rahvatervise seaduse paragrahv 6 alusel on:<br />
1) tervisekasvatus ja terviseõpetus haridusprogrammide osana;<br />
2) terviseteabe levitamine ja tervislike eluviiside motiveerimine;<br />
3) tervistavate teenuste arendamine;<br />
4) eluviisi mõjutamine ja käitumisriski vähendamine;<br />
5) tervistsoodustava elukeskkonna kujundamine.<br />
+ terviseteabe levitamine (1) meedia, üritused, kampaaniad; (2) terviseõpetus, loengud, seminarid,<br />
täiendkoolitused; (3) nõustamine üksühele, patsientide koolitamine<br />
+ tervise väärtustamine läbi rahalise motiveerimise – mittesuitsetajatele madalamad<br />
kindlustusmaksud, eeskirju mitterikkunutele odavamad autokindlustustariifid jne<br />
+ organisatoorsed (tervisega seotud) muudatused – töökorralduses, juhtimises, töötajatele tervislike<br />
eluviiside võimaldamises<br />
+ seadused-määrused (töö juhtivate- ja võtmeisikutega; poliitikutega, omavalitsuste otsustajatega)<br />
Eesti Haigekassa korraldab kindlustatute tervise edendamist kooskõlas rahvatervise seaduse<br />
paragrahviga 21 lõikega 4 kodanikualgatusel põhinevate projektide kaudu.<br />
18
Eesti Haigekassa poolt rahastatavad tervist edendavad ning haigusi ennetavad tegevused on<br />
kooskõlas Eesti riigi rahvatervise valdkonnas määratletud prioriteetidega, pikaajaliste eesmärkide<br />
saavutamisega ning erinevate organisatsioonide ja riiklike programmide osaga eesmärkide<br />
elluviimisel.<br />
Tervist edendavad projektid peavad olema suunatud inimeste teadlikkuse tõstmisele tervislikuma<br />
eluviisi saavutamiseks, terviseteenuste arendamisele või tervisliku keskkonna arendamisele ning<br />
võivad sisaldada:<br />
• tervisedenduse ja haiguste ennetuse alast koolitust ja nõustamist;<br />
• tervisekasvatuse ja haiguste ennetuse alaste materjalide koostamist ja väljaandmist;<br />
• tervisedenduse kampaaniate korraldamist ja muul viisil teavitamist;<br />
• haigusi ennetava ja tervist edendava tegevuse juhendmaterjalide väljatöötamist;<br />
• terviseteenuste arendamisele suunatud tegevusi;<br />
• tervist edendava keskkonna arendamisele suunatud tegevusi.<br />
9.3.1. Precede-Proceed mudel<br />
Precede/proceed mudeli eesmärgiks on juhtida pigem algset tähelepanu tulemustele kui tegevusi.<br />
FAAS 5 FAAS 4 FAAS 3 FAAS 2 FAAS 1<br />
Tervisedendus<br />
Tervisekasvatus<br />
Eeldustegurid<br />
Keskkond<br />
Seadusedmäärused<br />
organisatoorsed<br />
muutused<br />
Innustavad,<br />
tugevdavad<br />
tegurid<br />
Võimaldavad,<br />
soodustavad<br />
tegurid<br />
Käitumine<br />
ja<br />
elustiil<br />
Tervis<br />
Elukvaliteet<br />
FAAS 6 FAAS 7 FAAS 8 FAAS 9<br />
Joonis 7. Precede-Proceed mudel.<br />
19
Precede - esimesed 5 faasi:<br />
Faas 1 – sotsiaalsed diagnoosid - selle faasi puhul keskendutakse, et määratleda ja hinnata<br />
sotsiaalseid probleeme, mis mõjutavad sihtgrupi elukvaliteeti.<br />
Faas 2 – epidemioloogilised diagnoosid.<br />
Faas 3 – käitumuslikud ja keskkondlikud diagnoosid<br />
Faas 4 – haridus ja organisatsioonilised diagnoosid<br />
Faas 5- administratiivsed ja poliitilised diagnoosid<br />
Proceed – järgmised 4 faasi:<br />
Faas 6 – rakendamine<br />
Faas 7 – protsessi hindamine<br />
Faas 8 – mõju hindamine<br />
Faas 9 – tulemuse hindamine<br />
Eesmärgid – kelle hulgas peaks muutus toimuma, mis peaks muutuma, kui palju peaks muutuma,<br />
millise aja pärast peaks muutus ilmnema.<br />
Faas 1. Üldeesmärk – Tõsta noorte elukvaliteeti.<br />
Faas 2. Tervisega seotud kaugem eesmärk.<br />
Vähendada uute HIV-i nakatunute hulk alla 300 juhu aastas 15 – 29 a Eesti noorte hulgas 2004.<br />
aasta lõpuks.<br />
Faas 3. Käitumise ja keskkonna muutmisega seotud põhieesmärgid.<br />
• Aasta 2003 lõpuks suurendada 15 – 29 a noorte hulka, kes alati kasutavad kondoomi 75%-ni.<br />
• Aasta 2003 lõpuks tagada süstlavahetusprogrammi kasutatavus 70%-le süstivatest<br />
narkomaanidest.<br />
Faas 4. Käitumise ja keskkonna muutmist soodustavate teguritega seotud alaeesmärgid.<br />
• Aasta 2003 lõpuks suurendada 15 – 29 a noorukite hulka, kes teavad HIV-nakkuse<br />
ülekandumise teid ning enda kaitsmise võimalusi 90%-ni.<br />
Faas 5. Meetmed, tegevused.<br />
• Reklaamklipid, rollimudelite propageerimine, oskuste õpetamine, keskkonna muutmine.<br />
20
9.3.2. Projektide näidised<br />
HIV/AIDSi ennetamise riiklik programm aastateks 2002 – 2006<br />
1. Programmi nimetus:<br />
HIV/AIDSi ennetamise riiklik programm aastateks 2002 – 2006.<br />
2. Alaprogrammid:<br />
Koostatakse koostööpartnerite poolt (Haridusministeerium, Justiitsministeerium, Siseministeerium,<br />
Kaitseministeerium, omavalitsused).<br />
3. Vastutav ministeerium:<br />
Sotsiaalministeerium, programmis osalevad täitvad koostööpartnerid: Haridusministeerium,<br />
Justiitsministeerium, Siseministeerium, Kaitseministeerium, omavalitsused ning toetavad<br />
koostööpartnerid: Kultuuriministeerium, Välisministeerium, Eesti Teaduste Akadeemia,<br />
valitsusvälised organisatsioonid.<br />
4. Taust:<br />
Eestis registreeriti esimene HIV-nakkuse juhtum 1988. aastal. 1998. aastal esines 0,1 ja 1999. aastal<br />
0,6 juhtu ning 2000. aastal 27,1 juhtu 100 000 elaniku kohta ehk 390 uut juhtu. 2001. aastal on<br />
seisuga 27. detsember registreeritud 1458 HI-viirusega nakatanut. Sugulisel teel levivate haiguste<br />
tase omab langustendentsi: 2000. aastal oli haigestumus süüfilisse 38,8 juhtu ja gonorröasse 60,2<br />
juhtu 100 000 elaniku kohta.<br />
5. Programmi vajalikkusele viitavad materjalid:<br />
ÜRO AIDSi teemalise eriistungi materjalid, rahvatervise seadus, Maailma<br />
Tervishoiuorganisatsiooni ja UNAIDSi soovitused ja juhendmaterjalid.<br />
6. Põhieesmärk:<br />
• HIV/AIDSi progresseeruv levik on peatatud.<br />
• HIV-nakatunutele on tagatud kvaliteetne viirusevastane ravi ning teiste tervishoiu- ja<br />
sotsiaalhooldusteenuste kättesadavus.<br />
7. Alaeesmärgid:<br />
• HIV/AIDSi ja teiste sugulisel teel levivate haiguste ennetusalane teadlikkus noorte hulgas on<br />
oluliselt suurenenud.<br />
• Tõenduspõhiste ennetusmeetmetega on vähendatud HIV-ga nakatumist riskirühmadese<br />
kuuluvate isikute hulgas.<br />
• Tagatud on teaduspõhine doonorivere, -kudede ja –elundite nakkusohutus.<br />
21
• Tagatud on nõustamine ja HIV-testimine kõigile soovijatele.<br />
• HIV/AIDSi ennetustegevuse, hoolduse ja ennetusraviga on hõlmatud valdav enamus HIVpositiivsetest<br />
isikutest.<br />
• 2003. aastaks on välja töötatud ja käivitatud ministeeriumide ja omavalitsuste HIV/AIDSi<br />
ennetamise kavad aastateks 2002 – 2006.<br />
• Korraldatud on HIV-nakkuse leviku epidemioloogiline seire ja analüüs ning HIV/Aidsi<br />
ennetamise omavalitsuste tegevuskavade efektiivsuse hindamine.<br />
8. Põhimeetmed, mida programmi täitmise käigus kavatsetakse kasutusele võtta:<br />
HIV ja STLH leviku ja riskikäitumise seire, kooli tervisekasvatuse õppekavade analüüs ja õpetajate<br />
teadlikkuse ning oskuste arendamine, avalikkuse teavitamine, riskirühmadele suunatud<br />
ennetustegevus, HIV/AIDS/STLH alane nõustamine ja testimine, HIV/AIDSi kvaliteetse<br />
ravisüsteemi korraldamine, meditsiiniliste manipulatsioonide kaudu HIV leviku vältimine.<br />
9. Oodatavad tulemused:<br />
HIV/AIDSi epideemia on tõkestatud 2007. aastaks. Noorte HIV/AIDSi alane teadlikkus on<br />
suurenenud ja riskikäitumine on vähenenud.<br />
10. Riskitegurid, mis võivad programmi täitmist takistada:<br />
Jätkuv narkomaania levik, partnerite vähene koostööaktiivsus, lahendamata sotsiaalsed probleemid,<br />
tegevuskava alafinantseerimine.<br />
11. Programmi täitmise plaanitav ajakava:<br />
Hõlmab perioodi 2002 – 2006, kus iga-aastased detailsed tegevuskavad vaadatakse läbi<br />
ministeeriumis.<br />
12. Programmi täitmise koondeelarve:<br />
13. Riigieelarvest taotletavad vahendid:<br />
Sotsiaalministeeriumi haldusalas – 83 000 000 krooni, sh 2002. aastal – 8 850 000, 2003. aastal –<br />
16 150 000, 2004. aastal – 18 000 000, 2005. aastal – 20 000 000, 2006. aastal – 20 000 000 krooni.<br />
9.5. Kehaline aktiivsus ja kehaline võimekus<br />
Kehaline aktiivsus on skeletilihaste abil teostatud igasugune liigutus, mis kutsub esile energia<br />
kulutamise üle rahuloleku taseme. Kogu ööpäevane energiakulu jaotub (1) energiaks, mis on vajalik<br />
põhiainevahetuseks – südame, aju, kopsude ja teiste elundite tööks (50-75%), (2) toidu seedimiseks<br />
22
ning kehatemperatuuri säilitamiseks (7-10%) ja (3) kehaliseks aktiivsuseks (umbes 15% või<br />
rohkem).<br />
Kehalise aktiivsuse komponendid:<br />
• intensiivsus – ära kulutatud kalorite hulk ühekordse tegevuse juures<br />
• kestvus (ühekordselt) – kui kaua kehaline aktiivsus kestab<br />
• sagedus – mitu korda nädalas/päevas/kuus<br />
• tööd teostanud lihasgrupid – üle keha lihased või piirkondlikud lihasgrupid<br />
Kehaline harjutus - kehalise aktiivsuse osa. Kehaline harjutus võib olla dünaamiline – kogu keha<br />
liikumine või staatiline (isomeetriline) –mõne kehaosa liikumine.<br />
Kehaline treening - teatud iseloomu, intensiivsuse, kestvuse ja sagedusega kehaliste harjutuste<br />
süstemaatiline kasutamine.<br />
Sport - kehakultuuri spetsiifiline vorm. Kõige üldisem spordi tunnus on võistluse olemasolu.<br />
Kehakultuur - üks kultuuri osa, sihipäraselt suunatud.<br />
Tervisesport - kehaliste harjutuste süsteemikindel sooritamine.<br />
Kehaline võimekus - organismi võime sooritada mingit tegevust.<br />
Kehalise võimekuse liigid:<br />
• painduvus – liigeste painduvusvõime<br />
• lihasvastupidavus – võime teostada korduvaid kõrge intensiivsusega lihaskontraktsioone<br />
• lihasjõud – ühe lihaskontraktsiooni maksimaalne jõud<br />
• kiirus – edasiliikumise- ja liikumissuuna muutmine<br />
• aeroobne võimekus ehk kardiorespiratoorne vastupidavus – võime pikka aega teostada mõõduka<br />
intensiivsusega suuri lihasgruppe haaravaid kehalisi harjutusi<br />
• anaeroobne võimekus – võime lühiajaliseks maksimaalseks pingutuseks<br />
• keha koostis – keha rasvkoe hulk (g) ja osahulk (%) kehamassist<br />
• tasakaal – koordineeritud liigutused, asendi säilitamine<br />
Tervisega seotud kehaline võimekus<br />
• Neuromuskulaarne võimekus – koosneb painduvusest, lihasjõust, lihasvastupidavusest.<br />
• Aeroobne võimekus – olulised on süda, kopsud, veresooned (hapniku transport).<br />
23
• Keha koostis – keha rasvasisaldus on suur, siis on rohkem terviseprobleeme.<br />
• Tasakaal<br />
Tervisega mitteseotud kehaline võimekus<br />
• Kiirus<br />
• Anaeroobne võimekus<br />
Kehalise aktiivsuse olulisus täiskasvanute tervisele<br />
Regulaarne kehaline aktiivsus....<br />
....ja/või heal tasemel kardiovaskulaarne võimekus vähendab suremust südame- ja veresoonkonna<br />
aterosklerootilistesse haigustesse (südamelihasepuudulikkus ja infarkt, ajuinsult).<br />
....hoiab ära või lükkab edasi kõrgvererõhktõve kujunemist ning alandab hüpertensiooniga inimestel<br />
vererõhku.<br />
....on seotud jämesoolevähi esinemisriski vähenemisega.<br />
....vähendab insuliinist mittesõltuva suhkruhaiguse tekkimise riski.<br />
....on vajalik normaalse lihasjõu, liigeste struktuuri ja funktsiooni säilitamiseks ning võib olla<br />
kasulik liigestepõletikega patsientidele.<br />
...ja lihasjõu harjutused aitavad vanemaealistel säilitada oma eluga ise toimetulemist ning<br />
vähendada kukkumiseriski.<br />
....soodustab energia tarbimise ja kulutamise tasakaalus hoidmist, vähendades nii rasvumiseohtu<br />
ning mõjutades keha rasvkoe paiknemist soodsamas suunas (vähendab liigse rasvkoe kogunemist<br />
talje piirkonda).<br />
....mahendab depressiivsust ja ärevust ning parandab meeleolu.<br />
....võib vähendada depressiooni kujunemise riski.<br />
....parandab tervisega seotud elukvaliteeti, suurendades psühhosotsiaalset heaolu ja kehalisi<br />
funktsioone eriti just halva tervisega inimestel.<br />
Kehalise aktiivsuse olulisus laste ja noorukite tervisele<br />
Mõõdukas regulaarne kehaline aktiivsus lapseeas...<br />
....mis on seotud jõupingutustega ning millele lisandub piisav kaltsiumi hulk toidus, on esmatähtis<br />
normaalse luustiku kujunemiseks ning oluline suurema luukoe tippmassi (suurim luukoe mass,<br />
24
saavutatakse 20-ndate eluaastate alul, kui luustik on täielikult luustunud) saavutamiseks ja<br />
säilitamiseks noortel täiskasvanutel.<br />
....soodustab luude kasvamist pikkusesse. Väga suure intensiivsusega jõuharjutused soodustavad<br />
luude kasvu laiusesse ja võivad pikkuskasvu pidurdada. Koos pikkusse kasvamise soodustamisega<br />
arendab kehaline aktiivsus ka kehalist võimekust, seetõttu on kehaliselt aktiivsed teismelised oma<br />
liigutustes osavad ja ei muutu kohmakateks nagu liiga kiiresti pikaks sirgunud väheaktiivsed<br />
noorukid.<br />
....soodustab sirgete jalgade kujunemist (X- ja O-jalgadest vabanemist) ja normaalsete pöiavõlvide<br />
kujunemist (lampjalgsuse ennetamine ja ravi). Jalgadele ja pöiavõlvidele on kehalisel aktiivsusel<br />
suurim mõju eelkoolieas.<br />
....ja imikueas soodustab ilusa, sirge rühi kujunemiseks vajalike lihaste arendamist.<br />
....ei kiirenda ega aeglusta oluliselt sugulist küpsemist.<br />
....soodustab lihaskoe arengut ja lihasjõu suurenemist. Eriti ilmekaks saab vastavate kehaliste<br />
harjutuste mõju lihasjõu suurenemisele sugulise küpsemise ajal ja selle järgsel perioodil.<br />
....suurendab kardiorespiratoorset võimekust ehk võimet pikka aega teostada mõõduka kuni suure<br />
intensiivsusega kehalist tegevust (näiteks pikamaajooksu).<br />
....arendab ka teisi kehalise võimekuse liike nagu painduvus, lihasvastupidavus, kiirus, tasakaal.<br />
aitab kaasa rasvkoe hulga vähendamisele ülekaalulistel lastel, ja seega on abiks tervisliku kehakaalu<br />
saavutamisel ja säilitamisel.<br />
....võib alandada vererõhku kõrge vererõhuga noorukitel.<br />
....võib suurendada rasvunud lastel suure tihedusega lipoproteiinide hulka veres.<br />
....parandab meeleolu, vähendab kurvameelsust ja ülemäärast stressi.<br />
....on seotud parema õppeedukusega.<br />
Kehalist aktiivsust määravad tegurid<br />
A. Individuaalsed mittemuudetavad tegurid: sugu; kronoloogiline ja bioloogiline vanus; geneetiline<br />
eripära; liikumisaparaadi arengukiirus ja arenguaste; isiksuseomadused (on osaliselt<br />
muudetavad); krooniliste haiguste/puuete olemasolu jne.<br />
B. Individuaalsed muudetavad tegurid: kehamass ja rasvkoe osahulk; kehaline võimekus;<br />
teadmised kehalise aktiivsuse soodsast toimest tervisele ja informeeritus kehalise aktiivsuse<br />
harrastamise võimalustest; suhtumine kehaliselt aktiivsesse eluviisi ja usk liikumise soodsasse<br />
toimesse; kavatsused muuta oma eluviisi kehaliselt aktiivsemaks; isikliku eeskuju ja<br />
25
ollimudelite olemasolu; motiveeritus ja oskused kehalise aktiivsusega tegelemiseks;<br />
enesetõhusus; tajutud ja tegelike barjääride olemasolu sh ajapuudus jne.<br />
C. Sotsiaal- majanduslikud tegurid: rahvuslikud ja kultuurilised eripärad; elukoht; lapsevanemate<br />
elukutse; tööhõive ja haridustase; perekonna sissetulek ja sporditarvete soetamise võimalikkus<br />
jne.<br />
D. Vahetult ümbritsevast keskkonnast pärit tegurid: perekondlikud harjumused; sportimisvahendite<br />
olemasolu; sotsiaalne, perekonna ja lähedaste tugi; lähedaste poolne innustamine olema<br />
kehaliselt aktiivne(sem); liikumise/sportimise võimalused, nende kättesaadavus; kliima,<br />
aastaaeg, nädalapäev; teiste, kehalist liikumist mittenõudvate tegevuste ja huvialade olemasolu<br />
jne.<br />
E. Varasema liikumis(aktiivsuse) kogemus. Teadmine, et liikumise-sportimisega tullakse edukalt<br />
toime ja et see tegevus on mõnus.<br />
Kehalise aktiivsuse mõõtmine<br />
Kehalise aktiivsuse mõõtmise meetodid:<br />
• küsimustikud ja intervjuud – töö, vaba aeg.<br />
• sagedusküsimustikud – näiteks kui sageli teeb treeninguid 20 minutit järjest nädalas.<br />
• päevikud – üles kirjutada järjest, mida päevas tehakse.<br />
• ajalõikude kaupa raporteerimine – ajalõik, mida sel ajal tehti.<br />
• “ekspertide” hinnangud – lastel, koolilastel.<br />
• klassifitseerimine tööiseloomu järgi – vastavalt kehalisele tööle.<br />
• jälgimine – uurija, kes jälgib, mida inimene teeb. Ka filmides, video abil.<br />
• liigutuste lugejad – sammumõõtjad – mõõdavad alakeha liigutusi. Abaluude külge kinnitatud,<br />
vööle kinnitatavad – Caltrac.<br />
• südame löögisageduse monitooring (registreerimine).<br />
• märgistatud raske vee isotoopidega – hinnatakse ainevahetusprotsesse organismis.<br />
• kaudsete näitajate alusel – kui palju inimene inaktiivne on.<br />
Soovitused tervist edendava kehalise aktiivsuse osas<br />
On 3 etappi:<br />
1. Et kõrvaldada liikumisvaegusest tingitud degeneratiivseid muutusi, soovitatakse jalutada poolt<br />
tundi päevas.<br />
26
2. Kui tahetakse vältida riskitegurite teket (vähene kehaline aktiivsus), tuleks kolm korda nädalas 30<br />
või rohkem minutit järjest tegeleda kehalise aktiivsusega, mis tõstaks südame löögisagedust 130 –<br />
150 löögini minutis.<br />
3. Kui tahetakse saavutada organismi treenitust, tegeleda 5 või rohkem korda nädalas 30 või rohkem<br />
minutit järjest kehalise aktiivsusega, südame löögisagedus peab tõusma 150 – 160 löögini minutis.<br />
Sobivad jooksmine, ujumine, matkamine, jalgrattasõit, paigaljooks.<br />
Kehalise aktiivsuse suurendamise võimalused<br />
1. Laste ja noorukite hulgas<br />
• kehalise kasvatuse tunnid – huvitavamaks, rohkem valikuid, meeldiv keskkond;<br />
• õues omal käel liikumine, rattasõit, rulluisutamine, pallimäng jne – vaja parke, mänguväljakuid,<br />
spordiplatse;<br />
• sporditreeningud – erinevad valikud igale vanusele, algajate rühmad ka teismelistele,<br />
elukohalähedus, mõõdukas tasu, eesmärgiks lõbus ajaviide, mitte alati tippsportlaste<br />
kasvatamine;<br />
• sportimisvõimalus kooli juures – õpetaja juhendusel saali, ujula, spordiväljaku kasutamise<br />
võimalus.<br />
2. Täiskasvanute hulgas<br />
• suurendada arusaama kehalise aktiivsuse olulisusest nii välimusele kui tervisele;<br />
• teadvustada, et tervisele soodne kehaline aktiivsus ei ole üksnes sportimine, vaid igasugune<br />
kehaline liikumine nagu kodu koristamine, aiatöö, jalgsi tööle-poodi jm minek. Et oluline on<br />
nädalas kulutada kehalisele tegevusele rohkem kui 500 kcal;<br />
• selleks, et soodsat toimet tervisele saavutada on vaja regulaarselt need kalorid ära kulutada;<br />
• teadvustada lihasjõu ja venitusharjutuste olulisust;<br />
• positiivsed rollimudelid; rohkem suurüritusi, aga ka regulaarse (koos)liikumise võimalusi – see<br />
kujundab üha suurema hulga inimeste positiivset suhtumist kehalise aktiivsuse vajalikkusesse;<br />
• rohkem treeningrühmi igas eas ja võimekusega inimestele.<br />
3. Naistele<br />
• rohkem võimalusi rasedatele ja väikeste lastega emadele treeningrühmades osalemiseks, koos<br />
lapsega basseinis käimiseks jne.<br />
4. Perekondadele<br />
• liikumisega seotud üritusi tervele perele.<br />
27
5. Eakatele<br />
• üritused;<br />
• spetsiaalsed rühmad.<br />
6. Puuetega inimestele<br />
7. Töökohtades<br />
• sportimisvõimalused, massaaz.<br />
8. Kogukondadele<br />
• oma spordiplats.<br />
9.6. Laste ja noorukite tervisedendus<br />
Eesmärk:<br />
• Luua eeldused heaks terviseks täiskasvanuna.<br />
• Tagada kasvavale organismile tingimused, mis soodustavad geneetiliselt determineeritud<br />
füüsilise ja vaimse tervise ja heaolu potentsiaali võimalikult maksimaalset saavutamist.<br />
• Hoida ära haiguste ja invaliidsuse tekkimist edaspidises elus.<br />
Laste suremus – imikute suremus (alla 1 a) 1000 elusalt sündinud lapse kohta %.<br />
Lapseks peetakse vähemalt 22. rasedusnädalal sündinud ja 500 g last.<br />
Surmapõhjused:<br />
• Perinataalse perioodi seisundid<br />
• Kaasasündinud väärarengud<br />
• Hingamiselundite haigused<br />
• Nakkus- ja parasitaarhaigused<br />
1 – 14 a surmapõhjused:<br />
• Vigastused ja mürgistused (uppumine, liiklusavariid)<br />
• Kasvajad<br />
• Kaasasündinud väärarengud<br />
Tegevusvaldkonnad:<br />
• Laste ja noorukite tervisliku seisundi ja kehalise arenemise uurimine ja hindamine.<br />
28
• Laste ja noorukite õppe- ja kasvatustöö korralduse uurimine (tervisele ebasoodsate tegurite<br />
väljaselgitamine, nende vähendamine või kõrvaldamine).<br />
• Kaitsesüstimiste korraldamine, tähtsuse selgitamine, süstitute immuunsuse kontrollimine,<br />
vajadusel revaktsineerimine.<br />
• Hammaste tervishoid.<br />
• Tervisliku toitumise propageerimine.<br />
• Laste suhtes rakendada vägivalla esinemissageduse ja põhjuste uurimine, ärahoidvate meetmete<br />
propageerimine.<br />
• Tubakas, alkohol, narkootikumid – esinemissagedus, põhjused ja ärahoidmine.<br />
• Kehalise võimekuse ja liikumisaktiivsuse uurimine, selle propageerimine.<br />
• Stressi, psühhosotsiaalsete probleemide uurimine.<br />
• Pereplaneerimise võimaluste propageerimine.<br />
Tervisliku seisundi hindamine<br />
Hinnatakse ka ägedate haiguste sagedust, krooniliste haiguste esinemist.<br />
Lapseea perioodid<br />
Vastsündinuiga – 28 esimest päeva<br />
Imikuiga – 1 – 12 kuud<br />
Väikelaps – 1 – 3 a<br />
Eelkooliealine – 4 – 7 a<br />
Noorem kooliiga – 7 – 10 a<br />
Keskmine kooliiga – 11 – 13 a<br />
Vanem kooliiga – 14 – 18 a<br />
Adolescent – nooruk, teismeline 11 (12) – 21 (22) a.<br />
Profülaktilist meditsiinilist läbivaatust võib teha nii arst kui õde. Hinnatakse kasvu, kaalu,<br />
vererõhku, nägemisteravust, kuulmisteravust.<br />
Eriarsti läbivaatus – 1. eluaastal – ortopeed, silmaarst, vajadusel närviarst, stomatoloog.<br />
Mõõdetakse peaümbermõõt, kasv, kaal, rinnaümbermõõt.<br />
Tervisegruppe on 5:<br />
29
I Täiesti terve<br />
II Funktsionaalse häirega või riskigrupi lapsed (näiteks kui emal oli sünnituse ajal aneemia)<br />
III Kroonilise patoloogiaga lapsed (näiteks skolioos, lampjalgsus, astma jm)<br />
IV Raske krooniline patoloogia kompensatsiooniseisundis<br />
V Raske krooniline patoloogia dekompensatsiooniseisundis.<br />
Terviseindeks – alla 1 a laste arv, kes ühtegi korda pole põdenud (%) (tavaliselt 20%).<br />
Sageli põdejate väljaselgitamine – laps, kes põeb rohkem kui 4 korda aastas ülemiste hingamisteede<br />
katarri, mis kulgeb koos palavikuga.<br />
Kehaline areng<br />
Kasvamine, küpsemine ja arenemine.<br />
Kasvamine on keha mõõtmete suurenemine tervikuna või mingite kehaosade piires.<br />
Kasvamine põhineb kolmel rakulisel protsessil:<br />
1) rakkude arvu suurenemine ehk hüperplaasia – põhineb rakkude jagunemisel ehk mitoosidel;<br />
2) raku mõõtmete suurenemine ehk hüpertroofia – rakusiseste funktsionaalsete ühikute kasv (valk);<br />
3) rakuvaheliste ainete hulga tõus.<br />
Aktseleratsioon – järgmised põlvkonnad on pikemad kui eelmised. On 2 liiki:<br />
1) Epohhiaalne ehk sekulaarne aktseleratsioon – järgmised põlvkonnad on pikemad;<br />
2) Individuaalne ehk rühmasisene – samavanuste laste grupis on varieeruvus suur.<br />
Aktseleratsiooni võimalikud põhjused:<br />
• Heliogeenne hüpotees – osoonikiht hõrenenud, ultraviolettkiirte arv on suurenenud ja seoses<br />
sellega ka kasv intensiivistunud.<br />
• Alimentaarne hüpotees – toidu koostis on muutunud.<br />
• Raadiolained.<br />
• Urbaniseerumine ja elamistingimuste paranemine.<br />
• Kehakultuur ja sport (tagavad harmoonilise kasvamise).<br />
• Geneetilised muutused (rohkem heterolegaalseid abielusid).<br />
Probleemid seoses aktseleratsiooniga:<br />
• Sotsiaalsed probleemid (riietus, jalanõud, toit)<br />
• Seksuaalkasvatus tuleb nihutada varasemale eale.<br />
30
Küpsemine<br />
Küpsemine on küpse bioloogilise seisundi saavutamise protsess. Küpsemine on eri organsüsteemide<br />
puhul erinev. Näiteks: suguline küpsus on täielikult funktsioneeriv reproduktiivne võimekus.<br />
Luuline küpsemine – täielikult luustunud täiskasvanu luustik.<br />
Areng<br />
1) Bioloogiline areng – rakkude diferentseerumine spetsiaalsete funktsioonide täitmiseks, toimub<br />
varases looteeas.<br />
2) Käitumise areng – sõltub lapse kultuurilisest keskkonnast, populatsioonikäitumisest, kus laps<br />
elab.<br />
Vanus:<br />
1) Kronoloogiline vanus – inimese elatud aastate arv. Võivad erineda bioloogilise vanuse osast.<br />
Näiteks: osa 13 a on saavutanud sugulise küpsemise, osad mitte.<br />
2) Bioloogiline vanus – organismi edasiminek küpse seisundi suunas.<br />
Uuritakse:<br />
• Luulise küpsemise ehk vanuse määramise teel.<br />
• Suguline küpsemine ja vanus:<br />
Tüdrukud – rinnanäärme kasv, häbeme ja kaenlaaluse karva kasv, menstruatsiooni ilmumine;<br />
Poisid – genitaalide suurus, hääle muutus, karvkate.<br />
• Somaatiline ehk kehaline küpsemine ja vanus (pikkuskasv, selle vastavus väärtustele).<br />
• Dentaalne küpsemine ja vanus (piimahambad, jäävhambad; tehakse röntgenülesvõte lõualuudest<br />
– hinnatakse jäävhammaste algete kaltsifitseerumist).<br />
Kooliküpsus<br />
Kooliküpsus on lapse vaimse, kehalise ja sotsiaalse arengu tase, mis võimaldab tal edukalt õppida I<br />
klassis. Lapse vaimne valmisolek on kõige tähtsam.<br />
• Lapse tervislik seisund<br />
Kooliküpsus oleneb lapse sünnipärastest eeldustest, õppimisvõimalustest ja kogemustest<br />
eelkoolieas. Kas laps on küps, sõltub antud kooli programmidest, nõudmistest.<br />
31
Koolikohustus – kes on 1. oktoobriks saanud 7 a. Ülemine vanus on IX kl lõpetamine või 17 a.<br />
Vajadusel võib last õpetada ka kodus. Individuaalse koduõppe korral on vajalik raviasutuse otsus.<br />
Kooliküpsuse meditsiinilised näitajad:<br />
1) Bioloogilise arengu tase (dentaalne, somaatiline, juurdekasv),<br />
2) Tervislik seisund läbivaatluse momendil,<br />
3) Põetud ägedad haigused viimasel aastal enne kooli astumist.<br />
Mahajäämus lapse bioloogilises arengus, mis annab koolipikendust 1 aasta võrra:<br />
1) Pikkuskasvus mahajäämus vabariigi laste arengu standarditest rohkem kui 1 sigma,<br />
2) Viimasel aastal kasvus juurdekasv alla 4 cm,<br />
3) Jäävhammaste täielik puudumine.<br />
Diagnoosid, mis annavad koolipikendust:<br />
1) nakkuslik kollatõbi,<br />
2) püelonefriit, glomerulonefriit,<br />
3) müokardiit,<br />
4) reuma aktiivses faasis,<br />
5) meningiit, meningoentsefaliit,<br />
6) verehaigused,<br />
7) vegetodüstoonia, neuroosid,<br />
8) enurees,<br />
9) krooniline tonsilliit,<br />
10) endokrinopaatiad,<br />
11) epilepsia.<br />
Kooliküpsuse psühhofüsioloogilised näitajad:<br />
1) Kehaline ettevalmistatus – 30 m jooksu sooritamise võime, pallivise, 2-rattalise rattaga sõitmise<br />
oskus.<br />
2) Vaimne tase: jutustamisvõime pildi järgi, kuulmismälu, iseenda joonistamine, kujundite<br />
järelejoonistamine, vaatlusvõime ja tähelepanu, tähtede tundmine.<br />
3) Eksperthinnang: püsivus tegelustes, huvi ümbritseva vastu, tööjõudlus, suhtlemisvõime,<br />
selvevõime.<br />
32
9.7. Tervisedendus vanemaealistel<br />
9.7.1. Vananemise mõiste ja olemus<br />
Vananemine – protsess sünnist surmani.<br />
Vananemine – protsesside hulk aja jooksul, mille tulemuseks on adaptiivsuse kadumine,<br />
funktsionaalne kahjustumine ja lõpuks surm.<br />
VANANEMINE – KASVAMISE JA ARENGU FÜSIOLOOGILISTE PROTSESSIDE<br />
LOOMULIK PIKENDUS, MIS ALGAB SÜNNI JA LÕPEB SURMAGA.<br />
VANANEMINE<br />
primaarne<br />
sekundaarne<br />
Primaarne vananemine (ingl k aging process) – universaalsed muutused inimpopulatsioonis, mis<br />
on haigustest ja keskkonnafaktoritest sõltumatud.<br />
Sekundaarne vananemine (ingl k process of aging) – nn “vananemise sündroom”, mille all<br />
mõeldakse keskkonnast ja haigustest tulenevaid tervise-efekte.<br />
Vananemise määr (ingl k rate og aging) – organite ja organsüsteemide funktsioonide muutumine<br />
ajaühikus.<br />
9.7.2. Vananemisprotsessi kirjeldamise võimalused<br />
Vananemisprotsessi kirjeldatakse järgmiselt:<br />
• Elukestuse kõver (ingl k Human Survival Curve) – uuritavasse gruppi kuuluvate inimeste<br />
elukõverate jälgimine.<br />
• Maksimaalse elukestuse potentsiaal (ingl k Maximum Life Span Potential) – uuritavasse gruppi<br />
kuuluvate inimeste eluea potentsiaali jälgimine.<br />
• Keskmine elukestus (ingl k The Average Life Span) – keskmine vanus, mille juures enamus<br />
inimesi uuritavas grupis on surnud.<br />
33
• Keskmine eluiga (ingl k Life Expectancy) – ühevanuseliste inimeste grupi keskmise eluea<br />
väljaarvutamine.<br />
• Soolised erinevused – naiste ja meeste keskmise eluea võrdlemine.<br />
• Geneetiline teooria – naiste geenikombinatsioon loob eelduse pikemaealisuseks.<br />
• Hormonaalsed erinevused – östrogeen kaitseb vananemise eest, tõstes madala tihedusega<br />
lipoproteiinide ja vähendades kõrge tihedusega lipoproteiinide hulka. Hormonaalsed erinevused<br />
mõjustavad ka immuunsüsteemi.<br />
• Sotsiaalne taust – mehe ja naise erinev sotsiaalne roll ja käitumine.<br />
Tervisenäitajad<br />
Tervisenäitajate süsteem “five D`s” (Sanazaro ja Williamson 1968):<br />
death (surm,suremus)<br />
disease (haigus) – mis põhjustab surma<br />
disability (vaegurlus) – vaadeldakse vanurite juures (B)ADL põhjal (basic activity of daily living)<br />
discomfort (düskomfort) – mingi tegur segab rahulolutunnet<br />
dissatisfaction (rahulolematus) – seotud psüühikaga<br />
IADL – instrumental activity of daily living AADL-advanced (võimeline poes käimajne)<br />
Füüsiline tervis (Berkman ja Breslow 1983):<br />
• energia aste<br />
• sümptoomid<br />
• kroonilised seisundid<br />
• kahjustus<br />
• vaegurlus<br />
• ettekujutus tervisest üldises plaanis<br />
Tervis (Jette 1980):<br />
• akuutsed seisundid<br />
• kroonilised seisundid<br />
• kroonilised aktiivsuse piirangud<br />
34
• kroonilised liikumisepiirangud<br />
• füüsilised kahjustused<br />
• füsioloogilised näitajad<br />
• psühholoogilised näitajad<br />
9.7.3. Vananemise põhjused<br />
Üldised põhjused:<br />
• Krooniliste haiguste levik vanemate inimeste seas kasvab.<br />
• Tanatofoobia roll vananemisprotsessis.<br />
• Geriaatria kui meditsiiniline spetsialiseerumine vananemisprotsessidele.<br />
Vananemise teooriad<br />
1. Geneetiline teooria.<br />
Puberteet ja menopaus on bioloogilise kella markeriteks igas rakus. Rakud hakkavad vananema ja<br />
tekivad vead:<br />
• somaatilistes mutatsioonides,<br />
• kromosoomses taaskorralduses,<br />
• geneetilise materjali transkriptsioonis.<br />
2. Ohuteooria.<br />
3.Järk-järguline tasakaalu kadumise tekkimise teooria.<br />
Teooria aluseks on aja jooksul aju, endokriinnäärmete või immuunsüsteemi funktsioneerimise<br />
täiuslikkuse vähenemine. Näiteks puudused immuunsüsteemi funktsioneerimises muudavad<br />
vanemad inimesed vastuvõtlikumaks haiguste suhtes.<br />
9.7.4. Vananemisprotsessi aeglustamise võimalused<br />
Faktorid, mis mõjutavad inimese elukõvera pikkust on järgmised:<br />
• meditsiiniline progress;<br />
• keskkonna saasteainete hulga vähendamine;<br />
• suitsetamise, alkoholi ja narkootiliste ainete tarbimise vähendamine;<br />
35
• kuritegevuse hulga vähendamine;<br />
• motivatsiooni leidmine elustiili muutmiseks.<br />
Suremus on seotud järgmiste faktoritega:<br />
• tervis,<br />
• inimese üldise aktiivsuse aste,<br />
• elukvaliteet,<br />
• sõltumatus,<br />
• tunnetuslik funktsioon,<br />
• demograafilised näitajad,<br />
• õnnetunne.<br />
Sekundaarset vananemist aeglustavad ja eluiga pikendavad 3 põhifaktorit:<br />
1. Toidu kvaliteedi parandamine ja tarbitava toidu koguse vähendamine.<br />
Vanemate inimeste poolt tarbitava toidu kogus peaks moodustama 2/3 täiskasvanud inimeste poolt<br />
tarbitava toidu kogusest (kuna ainevahetusprotsessid on aeglustunud). Toit peab sisaldama piisavalt<br />
proteiini ja olema piiratud kalorite sisaldusega.<br />
2. Adekvaatse üldise aktiivsuse säilitamine.<br />
Suur roll on pärilikkuse faktoril üldise hea tervise tagamisel kogu eluks. Lisaks on oluline:<br />
• positiivne ellusuhtumine;<br />
• alkoholiga mitte liialdamine;<br />
• mittesuitsetamine ja narkootiliste ainete kasutamine;<br />
• sõprade, vanemate toetuse olemasolu;<br />
• heasoovlikkus;<br />
• piisav magamine ja puhkus;<br />
• meditsiiniliste teenuste kasutamine.<br />
Üldise aktiivsuse tõstmise 3 kategooriat:<br />
1) Interpersonaalne (perekond, sõbrad, vabatahtlikud organisatsioonid).<br />
2) Füüsiline manipulatiivne aktiivsus (kodused toimetused, kehalised harjutused).<br />
3) Intellektuaalne,solidaarne aktiivsus.<br />
3. Mõõduka kehalise koormuse tagamine.<br />
36
9.7.5. Vananemise toime elukvaliteedile<br />
Heaolu ja funktsioneerimise põhiliste kontseptide (12) mõisted:<br />
Füüsiline funktsioneerimine – füüsilise aktiivsuse sooritamine.<br />
Liikumisvõime – võime olla aktiivne ühiskonnaliige.<br />
Rolli funktsioneerimine – igapäevase rolli teostus.<br />
Sotsiaalne funktsioneerimine – sotsiaalse aktiivsuse teostus perekonna, sõprade, naabritega,<br />
abieluline funktsioneerimine ja seksuaalsed probleemid.<br />
Psühholoogiline distress/heaolu – positiivsed ja negatiivsed psühholoogilised seisundid.<br />
Tundefunktsioon – probleemid nagu unustamine, kontsentratsiooniraskused.<br />
Arusaam tervislikust seisundist.<br />
Tervise distress – psühholoogiline distress oma tervise tõttu.<br />
Energia/väsimus – energia, tarmukuse, väsimuse, jõuetuse tunne.<br />
Uni – une kvaliteet, häired, adekvaatsus.<br />
Valu – keha düskomfordi avaldused (peavalu, seljavalu).<br />
Füüsilised/psühhofüsioloogilised sümptoomid – subjektiivne tunnetus oma kehasisesest<br />
seisundist.<br />
Ekstraindividuaalsed faktorid – arstiabi ja rehabilitatsioon, medikamendid, väline toetus,<br />
füüsiline ja sotsiaalne keskkond.<br />
Intraindividuaalsed faktorid – elustiil ja käitumise muutused, psühhosotsiaalsed omadused,<br />
aktiivsuse kohandamine.<br />
9.7.6. Vananemise preventsiooni võimalused<br />
Primaarne preventsioon<br />
Suunatud tervetele inimestele.<br />
Eesmärk:<br />
• ära hoida haiguse või õnnetusjuhtumi teket,<br />
37
• vähendada vastuvõtlikkust (elustiil, karastamine),<br />
• kontrollida ekspositsiooni (keskkonnas esinevat kahjulikku ainet),<br />
• minimaliseerida riskifaktoreid (rasvase toidu söömist, mitte viibida suitsuses ruumis).<br />
Teostus:<br />
• tervisedendus ja tervisekasvatus,<br />
• tervisekaitse,<br />
• tervisekasvatus koolides.<br />
Sekundaarne preventsioon<br />
Suunatud patoloogiaga inimestele.<br />
Eesmärk:<br />
• ära hoida sekundaarsete seisundite teket,<br />
• aeglustada kahjustuste teket.<br />
Teostus:<br />
• riskifaktorite vähendamine/modifitseerimine (töökohtades kaitsevahendid),<br />
• varajane avastamine ja kompaktne ravi.<br />
Tertsiaarne preventsioon<br />
Suunatud kahjustuse ja funktsionaalse piiratusega inimestele.<br />
Eesmärk:<br />
• püüe taastada funktsionaalset võimekust (ravivõimlemine jm) ja<br />
• vähendada vaegurlust.<br />
Teostus:<br />
• rehabilitatsioon, ravi;<br />
• keskkonna modifitseerimine.<br />
9.8. Puuetega inimeste tervisedendus<br />
Invapoliitika põhimõisted<br />
Puue (ingl k impairment) – inimese mõne anatoomilise, füsioloogilise või psühholoogilise<br />
struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle.<br />
38
Vaegus (ingl k disability) – võtab kokku hulga erinevaid funktsionaalseid piiratusi. Inimestel võib<br />
olla vaegusi füüsiliste, intellektuaalsete või meeleliste puuete, tervisehäirete või psüühikahäirete<br />
tõttu. Sellised puuded ja haigused võivad oma olemuselt olla kas püsivad või ajutised.<br />
Invaliidsus (ingl k handicap) – võimaluste kaotus või piiratus võtta ühiskonnaelust osa võrdväärselt<br />
teiste inimestega. See kirjeldab suhet puudega inimese ja keskkonna vahel. Selle termini mõtteks on<br />
pöörata erilist tähelepanu keskkonnas ja paljudes ühiskonnaelu valdkondades (näiteks<br />
informatsioonis, kommunikatsioonis ja hariduses) esinevatele puudustele, mis takistavad puudega<br />
inimestel võrdsetel tingimustel osaleda.<br />
Ennetav tegevus<br />
Preventsioon – tegevus, mille eesmärgiks on vältida füüsiliste, intellektuaalsete, psüühiliste või<br />
meelepuuete tekkimist (primaarne preventsioon) või takistada puuetel põhjustamast püsivaid<br />
funktsionaalseid piiranguid või vaegusi (sekundaarne preventsioon).<br />
Rehabilitatsioon<br />
Rehabilitatsioon tähistab protsessi, mille eesmärgiks on saavutada ja hoida puuetega inimeste<br />
võimalikult kõrget füüsilise, meelelise, intellektuaalse, psüühilise ja/või sotsiaalse funktsioneerimise<br />
taset, võimaldades neile nii suuremat iseseisvust. Rehabilitatsioon sisaldab funktsioonide<br />
arendamise ja/või taastamise, funktsiooni puudumise või funktsionaalse piiratuse kompenseerimise<br />
meetmeid.<br />
Võrdsete võimaluste loomine<br />
Võrdsete võimaluste loomine tähendab protsessi, mille kaudu erinevad ühiskonna- ja<br />
keskkonnasüsteemid, nagu teenused, talitused, informatsioon ja dokumentatsioon, tehakse<br />
kättesaadavaks kõigile, iseäranis puuetega inimestele.<br />
Võrdsete õiguste printsiibist tuleneb, et kõigi inimeste vajadused on võrdse tähtsusega, et need<br />
vajadused peavad olema ühiskonna planeerimise aluseks ja et kõiki ressursse tuleb kasutada<br />
selliselt, et kindlustada kõigi inimeste võrdsed osalemisvõimalused.<br />
10. SÕLTUVUSSEISUNDID<br />
10.1. Narkomaania<br />
Narkomaania on ebanormaalne ja kestev meeldivus, mida teatud isikud ilmutavad toksiliste või<br />
uimastite omaduste suhtes.<br />
39
Põhiliselt kulgeb protsess järgmiselt:<br />
• algne eufooria - küllaltki lühiajaline (omane näiteks oopiumile)<br />
• talumusjärk - tekib aeglaselt ja on ajutine. Maks suudab ja jõuab veel uimasti lammutada ning<br />
soodustada väljutamist<br />
• psüühilist ja füüsilist laadi sõltumus - seda iseloomustavad klassikalised ärajätunähud<br />
• ärajätunähud - tekivad 12-48 tundi pärast uimasti tarvitamise katkestamist<br />
Narkootikum - keemiline aine, mis põhjustab muutusi inimese vaimsetes, füüsilistes ja ka<br />
emotsionaalsetes talitlustes.<br />
10.1.2. Narkootikumide jagunemine<br />
1. toime alusel:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Euforica - siia kuuluvad sedatiivsed mürgid, mis avaldavad psüühikale rahustavat toimet.<br />
Vähenevad tajumine ja erutuvus kuni nende täieliku lakkamiseni, tekib meeldiv enesetunne,<br />
kaovad mure ja hirm, nälg ja janu, nõrgeneb sugutung (oopium ja tema alkaloid, morfiin ja<br />
kokaiin);<br />
Fantastica - need on taimse päritoluga, nägemusi esilekutsuvaid uimastid (hašiš ja marihuaana);<br />
Inebrantia - sisaldab sünteetilisi preparaate, mis algul põhjustavad erutust, hiljem raskemeelsust<br />
( LSD, alkohol, bensiin);<br />
Hypnotica - selles on uinuteid, barituraate jt;<br />
Peamiselt taimsed ained - ei mõju psüühikale (tubakas ja kofeiini sisaldavad taimed).<br />
2. keemilise struktuuri alusel:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
Poolsünteetilised (LSD)<br />
Sünteetilised (amfetamiini tüüpi ühendid)<br />
Looduslikud alkaloidid ja teised ühendid (hašiš)<br />
3. nimetuse alusel:<br />
o<br />
o<br />
o<br />
o<br />
psühhostimulaatorid<br />
hallutsinogeenid<br />
kanepi preparaadid<br />
opiaadid<br />
40
Psühhostimulaatorid<br />
Psühhostimulaatorid on keemilised ained, mis põhjustavad sarnaseid sümptomeid patoloogilisele<br />
psühhoosile.<br />
Kokaiin (Cocainum) - euforiseeriv uimasti, taimse päritoluga alkaloid. Kustutab näljatunde,<br />
ergastab, taastab jõu. Samal ajal kiireneb pulss, tekib kohin kõrvus, esineb pearinglus. Kokaiini<br />
nuusutamise tagajärjel võivad ninasõõrmeid eraldava vaheseina membraani tekkida augud. Kokaiin<br />
mõjub inimesele mitmel viisil: pupillid suurenevad, pulss kiireneb ja vererõhk tõuseb, nina on kinni<br />
või tilgub, tekib püsimatus ning kujuteldavate parasiitide eemaldamiseks naha kratsimine.<br />
Psüühiliselt on inimene kõrgendatud meeleolus, mõtlemine on kaootiline, kõne on seosetu ning<br />
koordinatsioonivõime on halvenenud. Tekivad hallutsinatsioonid, meeltesegadus, jälitusmaania ja<br />
agressiivsus. Pikaajaline tarvitamine võib põhjustada kõhnumist , tekkida võivad unehäired, alguses<br />
suurenenud huvi seksi vastu kaob kuid pikapeale see raugeb ja tekib impotentsus. Kokaiini üledoos<br />
võib põhjustada äkksurma. Kui kokaiini tarvitada raseduse ajal, siis põhjustab see lapse väiksemat<br />
kasvu, väiksemat peaümbermõõtu, katkendlikku platsentat ja enneaegset membraanide lõhkemist.<br />
Imikul võib esineda madalat sünnikaalu ja südame defekte ning isegi krampe, mis on tingitud<br />
kokaiini vajadusest. Samuti võib esineda ka kõrgvererõhku, oskamatust imeda , tahhükardiat ning<br />
alatoitumust.<br />
Amfetamiin (Amphetaminum sulfas s. Phenaminum) - sünteetiline psühhostimulaator,<br />
kesknärvisüsteemi stimuleeriv narkootiline aine. Süstitakse veeni või manustatakse suu kaudu.<br />
Amfetamiinid vabastavad neerupealistest adrenaliini ja noradrenaliini. Selle tagajärjel kasvab<br />
südamejõudlus, tõuseb vererõhk ja glükoosi ning vabade rasvhapete sisaldus veres, millega kaasneb<br />
lihaste jõudluse suurenemine. Kutsub esile kõrgendatud meeleolu, eufooriat ja ülioptimismi, mille<br />
tõttu preparaadi tarvitaja ei suuda alati oma võimeid objektiivselt hinnata. Ta võib mitte tajuda oma<br />
võimete piiri.<br />
Ecstasy (MDMA - metüleen dioksümetamfetamiin) - põhjustab kasutajatel õnnelikku, sotsiaalselt ja<br />
emotsionaalselt avatud tunnet. Levib tablettidena, kapslites ja pulbrina. Ainet manustatakse suu<br />
kaudu, nuusatakse või süstitakse veeni. Põhjustab suurt kehatemperatuuri tõusu, kui sellele<br />
lisanduvad veel tantsimine ja palavus, tekib ülekuumenemine ja kurnatus, mis aga omakorda võivad<br />
põhjustada surma. Ecstasy mõju algab 30-40 minutit pärast tableti sissevõtmist ja kestab 4-5 tundi,<br />
mõningatel juhtudel võib mõju pikeneda 12 tunniks. Sagedane suurtes kogustes Ecstasy tarvitamine<br />
41
võib viia jäädava ajukahjustuseni. Ka ühekordne või väike kogus võib põhjustada terviserikke või<br />
isegi surma. Põhjustab vere hüübimis- ja südame rütmihäireid. Võib suurendada seksuaalset<br />
võimekust, tugevamate annuste korral aga hakatakse käituma mõttetult, inimene muutub<br />
vägivaldseks, pealegi võib see mehele pikapeale mõjuda impotentsust põhjustavalt.<br />
Hallutsinogeenid<br />
LSD - hallutsinogeen, mis võib esineda vedelikuga immutatud trükipiltidega paberitükikestena,<br />
mille ühekordsed doosid meenutavad marke. Samuti võib esineda ka väikeste erivärviliste ja eri<br />
kujuga tablettidena. On väga toimiv ühend: juba mikrogrammistes annustes kutsub ta esile<br />
meelepetteid. Muutub esemete suurus ja kuju. Esemed võivad liikuda, moonduda. Muutub<br />
meeleolu: esineb heaolutunne, põhjuseta lõbusus, ka apaatia, hirmutunne. Iseloomulik on teadvuse<br />
kahestumine - inimene nagu vaatleb ennast kõrvalt, jälgib oma käitumist ja tundeid, suutmata neid<br />
mõjustada. Kõik see jätab müstilise, meeldejäävalt sügava elamuse. LSD toimel on kolm faasi:<br />
1. faasis tekivad subjektiivsed sümptomid nagu pearinglus, iiveldus, unisus, nõrkustunne,<br />
lihasevärinad, silmaavad laienevad, nägemine muutub ähmaseks, kehatemperatuur tõuseb, süda<br />
peksleb, vere suhkrusisaldus suureneb.<br />
2. faas algab umbes tund aega pärast tablettide neelamist. Tekivad tajuhäired valguse heleduse<br />
suhtes, värvid muutuvad säravaks, nende toonid ja intensiivsus varieeruvad pidevalt, esemed<br />
paistavad värvilise udu või vikerkaarena. Esemete vahekaugused ähmastuvad, kehatunnetus<br />
moondub.<br />
3. faas -psühhofüsioloogilised nähud - saabub umbes kaks tundi või enam pärast LSD tarvitamist.<br />
See on "kogemuse kõrgpunkt", kus esineb raskusi mõtete koondamisel ja väljendamisel ning<br />
unenäolisi situatsioone. Narkootikumi kasutanul toimub selles staadiumis n.ö. keha ja hinge<br />
eraldumine ning ta võib kogeda nii positiivseid kui negatiivseid emotsioone. Jääb mulje nagu<br />
viibiks teises, ebareaalses maailmas.<br />
LSD puhul on ülekaalus nägemistaju häireid. Esineb ka puute- ja haistmishallutsinatsioone. Väga<br />
lühikese aja vältel võib meeleolu teisenduda, elevus ja ülemeelikus vahelduda kurvameelsuse ja<br />
hirmuseisundiga. Häiritud on ajataju, sekundite jooksul toimuv võib tunduda, et kestab igaviku ja<br />
vastupidi. Vähem tuntumateks hallutsionogeenideks on ka veel PCP ja Maagilised Seened: tekib<br />
eufooria, pupillid laienevad, pulsisagedus suureneb ja vererõhk tõuseb. Tavaliselt tekivad värvilised<br />
nägemused, kuid võib esineda ka kuulmishallutsinatsioone, objektid muudavad kuju ja värve ning<br />
42
helisid väga laias diapasoonis. Maagilise seene kasutajal on tavaliselt iiveldus ja valud kõhus, ta<br />
oksendab.<br />
Kanepi preparaadid<br />
Marihuaana - suitsetatakse puhtalt või tubakaga segatuna. Olenevalt aju tundlikkusest reageerib<br />
inimese organism sellele kas iivelduse, külmavärinate, mõnu- või eufooriatundega. Suitsetamise<br />
vaheaegades halveneb narkomaani meeleolu kiiresti. Inimene muutub närviliseks, algavad<br />
unehäired, depressioon, apaatia.<br />
Hašiš - kanepi näärmerakkude vaigutaolisest eritisest saadud mass, mis kuivatatakse ja pressitakse<br />
mitmesuguse kujuga tükikesteks. Esineb pulkade, kangide, plaatide ja pulbri kujul. Aine annuse<br />
mõju kestab tavaliselt 2 - 4 tundi. Pidevad kasutajad võivad tunda rahutust ja depressiooni. Areneb<br />
välja psüühiline sõltuvus ja pikaajaline kasutamine võib tekitada hingamisega seotud probleeme<br />
Opiaadid<br />
Oopium, heroiin ja morfiin - valmistatakse oopiumimoonist. Narkomaania tekke seisukohalt on<br />
oluline, et morfiin ja tema analoogid põhjustavad eufooriat ja subjektiivset mõnutunnet. Kuid<br />
heroiini pruukimisel areneb kiiresti sõltuvus. Aeg mis kulub selle kujunemiseks, sõltub<br />
individuaalselt vaimsetest ja kehalistest omadustest Opiaatide toime: kutsuvad esile meeldivaid<br />
elamusi, suitsetamisel tekivad laiskustunne, apaatia, meeldivad nägemused, kehas meeldiv rahulolu,<br />
roidumus, hiljem unetaoline seisund. Võib esineda ka erutusseisund, koos oma võimete<br />
ülehindamisega suureneb ettevõtlikkus. Heaolutunne kutsub esile tahtmise seda korduvalt üle elada.<br />
Vastupidiselt alkohoolikule, armastab morfinist üksindust. Esialgu, toime ajal, tunneb inimene<br />
töövõime paranemist, elukondlikud ebameeldivused ja pahandused ei puuduta teda enam. Annuse<br />
suurendamisega paraneb enesetunne veelgi, valitseb soovideta rahulolu, hingeline rahu, mida miski<br />
ei suuda kõigutada. Meditsiinilised nähud on ahenenud pupillid, ainitine pilk, rippuvad silmalaud,<br />
tasakaaluhäired, iiveldus, üldine halb enesetunne, aeglane pulss, madal vererõhk, aeglane hingamine<br />
ja aine üledoosi korral eluohtlik hingamise halvatus. Heroiini pikemaajaline kasutamine toob<br />
illusoorse mõnutunde kõrval tavaliselt kaasa ka tõsisemaid hädasid. Kõhukinnisus, seksuaalse<br />
potentsi langus, ülim apaatia - need ja muudki vaevused lisanduvad üldreeglina niiöelda positiivsele<br />
mõjule.<br />
43
10.1.3. Sõltuvus ja selle tekkimine<br />
Sõltuvuse liigid<br />
• Hingeline ehk psüühiline sõltuvus - ühel hetkel tundub narkootikumide tarvitajale, et aine<br />
pruukimine toob talle tõepoolest hingelise vabaduse ja heaolu, sest reaalsustaju kadumine,<br />
eufooria ja ükskõiksus argimurede suhtes, tunduvad just nendena. Narkootikumi puudumisel<br />
ilmuv halb enesetunne, apaatia, masendus ja hingepiin, tõukavad otsima uut enesetunde<br />
parandamist. Psüühiline sõltuvus areneb välja läbi kannatuste, mis järgnevad narkootilise aine<br />
lahtumisel organismist. Seisundit iseloomustavad süvenev hirmutunne, ahastus, masendus,<br />
passiivsus, apaatia ja tõmblused. Kontakt reaalsusega on häiritud, inimene elab illusoorses<br />
maailmas ja enamasti oma sõltuvust ei tunnista.<br />
• Füüsiline sõltuvus - seisund, mille puhul organism on kehavõõra aine omaks võtnud ja selle aine<br />
sisalduse alanemine organismi kudedes kutsub esile psüühilisi ja kehalisi vaevusi. Füüsilise<br />
sõltuvuse aluseks on organismi kohastumine võõra ainega ja selle aine sulandumine<br />
ainevahetusprotsessidesse. Narkomaani jaoks tähendab see võõrutusseisundi raskeid kehalisi<br />
häireid. Võõrutusseisundiks nimetatakse üleminekut narkootikumi pidevalt tarvitamiselt<br />
karskusele; organism on sunnitud ümber kohastuma eluks ilma harjunud aineta.<br />
• Sotsiaalne sõltuvus - tuleneb seltskonnast, kus tarvitatakse koos narkootikume. Sellises<br />
sõpruskonnas kujunevad suhted, mis on tihedalt seotud narkootikumide tarvitamisega ning<br />
sellest tulenevate tegudega. Tekivad ühised saladused ja rahalised suhted (laenud, võlad,<br />
väljapressimised).<br />
• Seksuaalne sõltuvus - Uimastid mõjutavad seksuaalsust mitmest küljest. Rikutud hormonaalne<br />
tasakaal häirib suguorganite talitlust. Pikaajalise narkootikumide tarvitamise tagajärjel ei julgeta<br />
karskena, see tähendab ilma mõnuaineta, enam kontakte luua, ei olda võimelised füüsiliseks<br />
vahekorraks või kui sinnani on siiski jõutud, ei tunta sellest naudingut. Järelikult õnnestub<br />
seksuaalelu elada ainult narkouimas. Loomuliku seksuaalkäitumise kogemused jäävad noortel<br />
saamata.<br />
• Majanduslik sõltuvus - Kuna mõnuainest kujuneb kiiresti sõltuvus, muutub narkomaan<br />
majanduslikult sõltuvaks narkootikumide levitajatest. Ta ei saa ilma mõnuaineta hakkama ning<br />
peab pidevalt otsima võimalusi raha hankimiseks, et manustada järjekordset annust. Narkomaan<br />
ei suuda ka täisväärtuslikult töötada, teenimaks ausal teel raha. Nii saab narkomaania varem või<br />
hiljem kuritegude algmotiiviks.<br />
44
10.1.6. Energiajoogid<br />
Energiajook pole narkootiline aine, vaid virgutaja, stimulant, mis mõnel inimesel võib tekitada<br />
sõltuvust. Joogis sisalduvad ained kofeiin, guaraana ja tauriin, mis kiirendavad kesknärvisüsteemi<br />
tööd, tõstavad vererõhku, teevad tuju erksaks, parandavad keskendumisvõimet, kiirendavad<br />
ainevahetust ja kaotavad söögiisu. Mõju kestab paar tundi kuni terve päev. Peale nimetatud ainete,<br />
sisaldavad energiajoogid ka suurtes kogustes vitamiine. Ühes purgis joogis sisaldub päevane<br />
vitamiinivajadus. Seepärast peaksid tarbijad meeles pidama, et energiajoogipäevadel ei tohi võtta<br />
juurde vitamiinitablette. Kui jooki esmakordselt liigselt tarbida, siis võib tarbija kõige hullema<br />
stsenaariumi järgi sattuda surmasuhu, põhjuseks vererõhu liigne tõus. Paremal juhul muudab jook<br />
inimese lihtsalt unetuks. Energiajookide võõrutusnähud sarnanevad kohvist loobumisega. Tekib<br />
uimasus, väsimus, peavalu ja pohmelus. Kui võrrelda narkomaane energiajookide tarbijatega, siis<br />
erinevuse leiame kasutamise motiivis. Narkomaanide eesmärgiks on põgeneda reaalsusest, aga<br />
virgutusjookide tarbijad püüavad reaalsusega toime tulla. Iga stimulant, ka meile tuttav kohv, on<br />
samm ohtliku mõtlemise suunas: inimene usub, et teda on liiga vähe ja vaja on abi väljaspoolt.<br />
Aine Kasutamisviis Toime Toime kestvus<br />
amfetamiinid<br />
suu kaudu, süstimine<br />
erutav, muudab tuju heaks, hiljem<br />
rahutus, segadus<br />
2-5 h<br />
hašiš suitsetamine rahustav, lõõgastav, 1-5 h<br />
marihuaana suu kaudu hea enesetunne, rõõmus tuju 1-5 h<br />
heroiin süstimine euforiseeriv 3-6 h<br />
kokaiin<br />
süstimine, ninasse<br />
tõmbamine<br />
euforiseeriv, anesteetiline, janu ja<br />
väsimust kõrvaldav<br />
2 h<br />
LSD<br />
suu kaudu<br />
10.2. Suitsetamine<br />
10.2.1. Tubakas<br />
isiksuse kahestumine, värve ja vorme<br />
muutev, paanikat tekitav<br />
2- ? h<br />
Tubakasuitsu koostis<br />
Tubakasuitsus sisalduvad ained võib rühmitada järgmiselt:<br />
• vähki tekitavad ained<br />
• sõltuvust tekitavad ained<br />
• valgeveresust tekitavad ained<br />
45
• pärilikke muutuseid põhjustavad ained<br />
• loote vääraarenguid põhjustavad ained<br />
• radioaktiivsed ained + vingugaas ja tõrv<br />
10.2.2. Suitsetamise mõju inimorganismile<br />
Nikotiin,C10H14N2<br />
Nikotiin on tubakataimes sisalduv tugev närvimürk. Suur annus nikotiini võib põhjustada inimesel<br />
hingamiskrampe, halvatuse ja surma. Algajal suitsetajal tekitab nikotiin iiveldust ning oksendamist,<br />
see on kaitsereaktsioon organismi sattunud mürgi vastu. Sõltuvust tekitavateks aineteks on<br />
tubakasuitsus nikotiini erinevad vormid. Nikotiin tekitab sõltuvuse, seega on ta narkootiline aine.<br />
Narkootiline aine on selline, mille kasutamisel tekib inimesel vajadus ikka uut ja uut annust seda<br />
uimastavat ainet saada.<br />
Puhas nikotiin on õlitaoline värvuseta mõru vedelik, mis lahustub kergesti vees. Väikeses koguses<br />
ergutab nikotiin närvisüsteemi, mistõttu inimene võib muutuda erksamaks, tema enesetunne ja<br />
keskendumisvõime võivad mingil määral paraneda. Kuid nikotiini poolt tekitatav pettetunne on<br />
lühiaegne, ning peagi on vaja uut annust, et mitte langeda keskmisest kehvemasse meeleolusse.<br />
Nikotiinist 15-20% imendub suus ja 80-85% kopsus. Väike osa nikotiinist jõuab süljega ka<br />
seedeteedesse: makku ja soolestiku ülemistesse osadesse.<br />
Nikotiini mõju võib kokku võtta järgnevalt:<br />
• naistel häirub emaka vereringe, mistõttu võivad suureneda menstruatsioonivaevused, kahjustuda<br />
võivad ka munasarjad<br />
• tõuseb südame löögisagedus<br />
• tekib tubakasõltuvus<br />
• näljatunne väheneb<br />
• langeb kopsude töövõime<br />
• tõuseb vere suhkrusisaldus neerupealised eritavad rohkem adrenaliini ja noradrenaliini hapete ja<br />
leeliste tasakaal muutub, mistõttu seeduv toit võib pääseda soolestikust tagasi makku<br />
• lootesse jõuab nikotiini suhteliselt 2 korda enam kui emasse ning tema kasv aeglustub, surma oht<br />
suureneb, sünnijärgselt vaevavad võõrutusnähud.<br />
46
• Nikotiin ahendab veresooni, mistõttu suureneb südame löögisagedus ja tõuseb vererõhk. See<br />
koormab aga liigselt südant.<br />
• Veresoonte ahenemise tõttu väheneb naha ja jäsemete verevarustust. Näiteks sõrmeotste<br />
temperatuur väheneb umbes 3 kraadi võrra, aga võib ka langeda isegi 27 kraadini. Veresoonte<br />
ahenemine suurendab talvel külmumisohtu.<br />
• Nikotiin soodustab kahjulike ainete ladestumist arterites (veresoonte lubjastumist, mis põhjustab<br />
vereringehäireid).<br />
Vingugaas<br />
Vingugaas ehk süsinikmonooksiid (CO) on süsivesinike mittetäieliku põlemise käigus tekkiv<br />
mürgine gaas. Vingugaas tekib eelkõige põlemisel hapnikuvaeses keskkonnas. Ühe sigaretiga satub<br />
inimorganismi 2-20 mg vingugaasi. Seetõttu väheneb inimese jõudlus (6-10%), ta ei jaksa teha<br />
vastupidavust nõudvat tööd endise jõuga. Vingugaasi mürgisus seisneb tema seondumises vere<br />
punalibledega. Seejuures seondub ta hapnikku transportivatele punalibledele kergemini kui hapnik<br />
ja nii ei ole enam hapnikul vererakke, millele kinnituda. Selle tulemuseks on organismi üldine<br />
hapnikunälg. Nii on vingugaasimürgituse esmasteks tunnusteks peavalu, väsimus ja nõrkus.<br />
Tõrv<br />
Olenevalt sigaretimargist on ühe sigaretiga saadav tõrvakogus 3-20 mg. Tõrvas leidub nii<br />
radioaktiivseid, vähki tekitavaid kui ka mitmesuguseid teisi kahjulikke aineid. Tõrv mõjub<br />
laastavalt hingamisteede limaskestadele. Nimelt võivad limaskestadel olevad ripskarvakesed pea<br />
täielikult hävida ning väheneb ka lima hulk. Selle tulemusena langeb hingamisteede<br />
vastupanuvõime haigustele. Lima ja ripskarvade ülesanne on püüda kinni ja suunata tagasi suuõõne<br />
poole kõik kopsude poole suunduvad bakterid ja mitmesugused teised tahked osakesed.<br />
Mittesuitsetaja kopsudesse ei jõua sellise kaitsemehhanismi tõttu peaaegu mitte ükski bakter. Kuid<br />
suitsetaja haigestub normaalse limaskesta puudumise tõttu mitmesugustesse kopsuhaigustesse<br />
hoopis kergemini (bronhiit, kopsupuhitus, kopsutuberkuloos, kopsupõletik). Kopsuvähki<br />
haigestunud inimestest 90% on suitsetajad<br />
Vähki tekitavad ained<br />
Vähki tekitavaid ehk kantserogeenseid aineid on tubakasuitsus küllaltki palju. Nende hulgas on<br />
mitmed lämmastikuühendid, metallid (nikkel, kaadmium), poolmetall arseen, radioaktiivsed<br />
47
ühendid (poloonium), benseen jt. Nende koosmõjul tõuseb regulaarsel suitsetajal risk haigestuda<br />
vähkkasvajatesse kümneid kordi. Kuna suurem osa tubakasuitsust satub kopsudesse, siis tõuseb eriti<br />
palju risk haigestuda kopsuvähki. Kuid samuti tõuseb risk haigestuda huulevähki, keelevähki,<br />
suuõõnevähki, neeluvähki, kõrivähki ja isegi maovähki, sest osa tubakasuitsust jõuab süljes<br />
lahustunult ka makku.<br />
Radioaktiivsed ained<br />
Radioaktiivsed ained tubakasuitsus võivad toimida väga mitmel erineval moel. Nende toimel võivad<br />
tekkida vähkkasvajaid, valgeveresus, geneetilised muutused ning loote arenguhäireid.<br />
Radioaktiivsetest ainetest kõige sagedamini võib tubakasuitsust leida polooniumi.<br />
Keemilised ühendid, mille olemasolu tubakasuitsus ja kahjustav toime tervisele on tõestatud<br />
• Formaldehüüd - ärritab limaskesti, põhjustab kroonilist hingamisteede põletikku, seotud<br />
pahaloomuliste kasvajate tekkega.<br />
• Mentool - ärritab limaskesti, põhjustab peavalu, uimasust, seede-, urineerimis- ja<br />
nägemishäireid.<br />
• Bensopüreen - tugev kartsinogeen<br />
• Benseen<br />
• Terpeenid<br />
• Fenoolid<br />
• Amiinid (näiteks aniliin)<br />
48
10.2.3.1. Naised ja suitsetamine<br />
• Primaarne ja sekundaarne infertiilsus (sigimatus)<br />
• Viljastumise raskused ja rasestumise hilinemine<br />
• Mitmesugused komplikatsioonid raseduse ajal ja sünnitusel<br />
• Enneaegne sünnitus<br />
• Lapse väike sünnikaal<br />
• Surnult sündinud laps<br />
• Lapse surm sünnitusjärgsel perioodil<br />
• Südame-veresoonkonna haigused, südame infarkt, ajurabandus<br />
• Pahaloomulised kasvajad, sh kopsu-, söögitoru, suu- ja kõri-, pankrease, põie-, neeru-, emakaja<br />
emakakaela vähk<br />
• Kroonilise hingamispuudulikkusega kopsuhaigused, kaasa arvatud bronhiit ja kopsu emfüseem<br />
(kopsupuhitus)<br />
Rasedus<br />
• Pidurdub loote areng<br />
• Alakaaluline laps<br />
• Raskemaloomulised häired: äkksurm varases sünnijärgses staadiumis ning krooniline negatiivne<br />
efekt lapse immuunsüsteemile, loote väärarengud<br />
• Kergemad häired: normaalkaalust- ja pikkusest väiksemad parameetrid, kergemad füüsilised<br />
häired ning intellekti arenguhäired<br />
Viljatus<br />
Nikotiin põhjustab adrenaliini suurenenud vabanemist, mis omakorda tõstab kortisooli<br />
kontsentratsiooni veres, häirub hormonaalne tasakaal. Viljastatud munarakk vajab emakaseina<br />
kinnitumiseks (implantatsioon) piisavat kogust luteiniseerivat hormooni, mille eritumine suitsetaval<br />
naisel on väiksem kui mittesuitsetajal. Nikotiin aeglustab viljastatud munaraku transporti emakasse.<br />
49
Vananemine<br />
Uuringud on näidanud, et suitsetamise tagajärjel saabub naistel menopaus varem, põhjuseks<br />
sigaretisuitsu toksiline toime. Suitsetavatel naistel on üleminekuea vaevused enam väljendunud kui<br />
mittesuitsetajal. Suitsetamine stimuleerib naha elastsust hoidvat struktuurset proteiini kollageeni<br />
hävitavat geeni. Sama geen, mis põhjustab päevitamisel kortse, on suitsetajate organismis äärmiselt<br />
aktiivne, mittesuitsetajate organismis aga väheaktiivne.<br />
10.2.3.2. Mehed ja suitsetamine<br />
• Impotentsus<br />
• Nõrgenenud erektsioon<br />
10.2.3.3. Tubakas ja tervis<br />
Haigused, mille teket suitsetamine soodustab:<br />
• Ajuinsult- ajuinsult ehk ajurabandus on aju verevarustushäire, mis võib raskemal juhul lõppeda<br />
surmaga<br />
• Südameinfarkt- Südameinfarkt ehk südamerabandus on südame verevarustushäire.<br />
• Gangreen- Gangreen on raske haigus, mis on tingitud puudulikust verevarustusest. Tubakasuits<br />
soodustab eelkõige südamest kõige kaugemal asuvate kehaosade gangreeni<br />
• Veresoonte lupjumine – ateroskleroos<br />
• Bronhiit- bronhiit on kopsutorude ehk bronhide limaskesta põletik<br />
• Kõrgvererõhutõbi ehk hüpertoonia<br />
10.2.3.5. Suitsetamisest loobumine<br />
• Päevapealt mahajätmine koos eelneva ettevalmistusperioodiga.<br />
• Nikotiiniasendusravi<br />
• Nõustamine spetsialisti poolt<br />
50
• suitsetamisaja edasilükkamine<br />
• väiksema nikotiinisisaldusega sigarettide kasutamine<br />
Loobumisel võiks kõrva taha panna mõned nõuanded, kuidas kahandada kahju, mida suitsetamine<br />
põhjustab:<br />
• Jälgida ja vajadusel muuta oma toitumistavasid. Suitsetajatel täheldatakse pidevat A, B ja C<br />
vitamiini puudust. Sellepärast võiks sagedamini süüa maksa, kala, mune, piima, koorevõid (A<br />
vitamiin). Kruubid ja lihatooted toetavad B grupi vitamiinidega. Kibuvits, must sõstar, puu- ja<br />
köögiviljad aitavad mingil moel C vitamiini puudust leevendada. Polüvitamiine peaks tarvitama<br />
aasta läbi.<br />
• Kasuks tuleb spordiga tegelemine. Suitsetajatele on eriti vajalik keskmise intensiivsusega<br />
kehaline aktiivsus värskes õhus. Ideaalsed oleksid jalutuskäigud, suusatamine, uisutamine ning<br />
aeroobika väljas. Värske õhk tugevdab vereringet, see aga parandab näojumet. Ainult et<br />
liikumise ajal ei peaks suitsetama.<br />
• Unustada ei tohiks suitsupitse. Tänu nendele väheneb tõrva ja vähkitekitavate ainete sisenemine<br />
organismi. Tõsi küll - nikotiinile pole tõkkeid: see imendub verre silmapilkselt, sellepärast võiks<br />
valida madala nikotiinisisaldusega sigaretid.<br />
• Ei ole soovitatav suitsetada tühja kõhu peale ega enne magamaheitmist.<br />
• Jätta viimane kolmandik sigaretist suitsetamata ning püüda suitsu mitte sügavale sisse tõmmata<br />
- sel moel väheneb nikotiini tungimine organismi umbes 10 korda.<br />
• Ja loomulikult tasapisi vähendada päevas tarbitavate sigarettide arvu.<br />
Tavade muutmiseks on oluline alustada psühholoogilisest häälestatusest:<br />
• Häälestada end otsustavalt sigarettidest loobumisele. Paberile võiks panna kõik põhjused, miks<br />
on tingimata tarvis suitsetamine maha jätta.<br />
• Esimestel võitlusnädalatel on soovitav suitsetajate seltskonnast eemale hoiduda.<br />
• Ettepanekule suitsetada vastata kindla äraütlemisega, julgustades end mõttega, et ollakse õigel<br />
teel.<br />
• Peita ära kõik tuhatoosid ja välgumihklid ning järelejäänud sigaretid jagada tuttavatele.<br />
• Kuna suitsetamine on teatav rituaal, eriti pärast sööki, siis peaks selle mõne teise vastu välja<br />
vahetama. Näiteks võiks hammustada õuna, pista põske närimiskumm või võtta ette mingi<br />
aktiivne tegevus - näiteks teha korda oma töölaud või koristada kodu.<br />
51
• Teatrid, muuseumid, kino ning põnevad raamatud viivad mõtted suitsetamiselt mujale.<br />
• Kui siiski on tekkinud vastupandamatu soov suitsetada, siis võiks närvipinget maandada joogas<br />
kasutatavate hingamisharjutustega. Hingata sügavalt sisse ning seejärel pikalt välja. Kui<br />
võimalik, sulgeda ka silmad ja keskenduda. Korrata mõned korrad. Selline hingamine aitab<br />
edukalt lõdvestuda.<br />
Abivahendid ja ravimid suitsetamisest loobumiseks<br />
Nikotiiniasendusravi<br />
Nikotiiniasendusravi korral jätkatakse organismi varustamist nikotiiniga kas Nicotinell 24-tunni<br />
nikotiiniplaastrite või nikotiininärimiskummi Nicotinell abil, mis on võrreldes suitsetamisega<br />
ohutum ja kontrollitavam nikotiini manustamise viis.<br />
Nikotiininärimiskumm Nicotinell<br />
Igas Nicotinell närimiskummis on väike, aga võõrutusnähtude leevendamiseks piisav annus<br />
nikotiini. Harjutades organismi järk-järgult väiksemate nikotiiniannustega, väheneb soov suitsetada.<br />
Nicotinell närimiskummit on 2 erineva nikotiiniannuse (2mg ja 4mg) ning kahe erineva maitsega -<br />
piparmündimaitseline (Nicotinell Mint) ja puuvilja-maitseline (Nicotinell).<br />
Nikodent<br />
Hambapasta, mis igapäevase kasutamise korral aitab loobuda suitsetamisest.<br />
10.3. Alkoholism<br />
Alkoholisõltuvust ehk alkoholismi jaotatakse kolmeks staadiumiks. Neid iseloomustavad<br />
järgmised tunnused:<br />
o<br />
o<br />
Esimene staadium- okserefleksi kustumine, süvenev võimetus piirduda väikese<br />
alkoholikogusega; joomiseks õigustuste otsimine; kriitika puudumine oma seisundi suhtes.<br />
Teine staadium - taluvuse tunduv tõus, võõrutussündroomi tekkimine ja süvenemine, mis<br />
on signaaliks kehalise sõltuvuse tekke kohta, mitmepäevased joomasööstud, mälulüngad,<br />
oma seisundi mõistmine, kuid suutmatus joomist lõpetada.<br />
52
o<br />
Kolmas staadium - taluvuse alanemine, organismi kurnatus, kehalised haigused, kontrolli<br />
täielik kadumine joodava hulga ja oma käitumise suhtes.<br />
10.3.1. Alkoholi mõju sugufunktsioonidele<br />
Isegi mõõdukas, kuid sage ja pikaajaline alkohoolsete jookide tarvitamine kutsub esile impotentsuse.<br />
Krooniline alkoholism rikub sugurakkudes toimuvaid ainevahetusprotsesse, muudab sugurakkude<br />
valmimise erinevate etappide rütmi ja takistab küpsete spermatosoidide normaalset moodustumist.<br />
Alkoholi kuritarvitamise tagajärjel ei ole häiritud üksnes sugunäärmete, vaid ka teiste<br />
sisesekretsiooninäärmete tegevus.<br />
Alkohoolikutel algab sugunäärmete tegevuse taandareng varem, eriti neil, kes hakkasid alkoholi<br />
tarbima enne täisealiseks saamist.<br />
Ka naistel-alkohoolikutel nõrgeneb sugufunktsioon, tekivad menstruaaltsükli häired ning sageli ka<br />
viljatus. Alkoholi kuritarvitamise tulemusena toimub vahel naiste maskuleerumine. Need muutused<br />
on seletatavad närvisüsteemi ja sisesekretoorsete näärmete kahjustusega alkoholi mõjul.<br />
10.3.2. Alkoholi mõju lapse organismile<br />
Väike laps võib surra 60-70 g korraga joodud viinast, samal ajal on täiskasvanud inimest surmav<br />
annus 1-1,5 liitrit. Isegi ühekordne, suhteliselt väikese alkoholiannuse joomine, võib lapsel esile<br />
kutsuda tugeva joobe.<br />
Tekib kehvveresus, pidurdub kasv ja üldine areng. Lapsed, kes tarvitavad alkohoolseid jooke,<br />
põevad oma eakaaslastega võrreldes hoopis sagedamini nakkushaigusi ning taluvad neid<br />
halvemini. Tekivad siseelundite rasked haigused. Lapseeas on eriti kergesti kahjustatavad<br />
seedeelundid, magu ja soolestik. Alkohol ärritab mao ja soolestiku limaskesta ning kutsub esile<br />
nende tegevuse pikaajalisi häireid. Selle tulemusena on häiritud toitumisprotsess, organism muutub<br />
kurnatuks ning kasv pidurdub. Lapse peaaju on arenevas olekus ning talle on hädavajalik saada<br />
rikkalikult toitaineid. Lapse peaaju õrn veerikas kude imab endasse kergesti alkoholi, mis hävitab<br />
närvirakke. Lapsed, kes on varajasest east peale harjunud jooma veini, õlut ja teisi alkohoolseid<br />
jooke, kaebavad sageli peavalude üle, magavad rahutult ning väsivad kiiresti. Mis aga kõige<br />
53
hirmsam - neil areneb kiiresti võitmatu tung alkoholi järele. Lastel, kes on harjunud enne<br />
kümnendat eluaastat, areneb krooniline alkoholism väga kiiresti ning see kulgeb raskekujuliselt.<br />
Alkoholi tarvitamine võib lastel esile kutsuda haigestumise epilepsiasse.<br />
54