Materjali fail - Matemaatika didaktika
Materjali fail - Matemaatika didaktika
Materjali fail - Matemaatika didaktika
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
T A R T U Ü L I K O O L<br />
MATEMAATIKA-INFORMAATIKATEADUSKOND<br />
<strong>Matemaatika</strong> instituut<br />
<strong>Matemaatika</strong> <strong>didaktika</strong> õppetool<br />
Anu Kuld<br />
GEOTAHVLI KASUTAMINE<br />
PÕHIKOOLI GEOMEETRIAÕPETUSES<br />
Magistriõppe lõputöö<br />
Juhendaja: dots Tiit Lepmann<br />
Autor: ...................................................................... „ ....... “ juuni 2009<br />
Juhendaja: ................................................................ „ ....... “ juuni 2009<br />
Lubatud kaitsmisele<br />
<strong>Matemaatika</strong> instituudi juhataja: .............................. „ ....... “ juuni 2009<br />
Tartu 2009
Sisukord<br />
SISSEJUHATUS ............................................................................................................. 3<br />
1 GEOTAHVEL ............................................................................................................ 4<br />
1.1 GEOTAHVLI TUTVUSTUS ........................................................................................... 4<br />
1.2 GEOTAHVLI VALMISTAMINE ................................................................................... 11<br />
1.3 GEOTAHVEL GEOMEETRIAÕPETUSES ...................................................................... 12<br />
2 VIRTUAALNE GEOTAHVEL .............................................................................. 19<br />
2.1 VIRTUAALSE GEOTAHVLI EKRAANIPILT .................................................................. 20<br />
2.2 VIRTUAALSE GEOTAHVLI KASUTUSJUHEND ............................................................ 21<br />
3 TÖÖLEHTI GEOTAHVLI KASUTAMISEKS ................................................... 24<br />
3.1 HULKNURGA PINDALA JA ÜMBERMÕÕT .................................................................. 25<br />
3.1.1 Pindala mõiste ................................................................................................ 27<br />
3.1.2 Ümbermõõdu mõiste ...................................................................................... 29<br />
3.1.3 Kujundi pindala ja ümbermõõt ...................................................................... 30<br />
3.1.4 Ristküliku ja ruudu pindala valemi tuletamine .............................................. 31<br />
3.1.5 Kolmnurga pindala sõltuvus alusest ja kõrgusest .......................................... 32<br />
3.1.6 Täisnurkse kolmnurga pindala leidmine ristküliku pindala meetodil ............ 34<br />
3.1.7 Täisnurkse kolmnurga pindala valemi tuletamine ......................................... 35<br />
3.1.8 Suvalise kolmnurga pindala valemi tuletamine ............................................. 37<br />
3.1.9 Kolmnurga pindala sõltuvus alusest ja kõrgusest (rakendus) ....................... 39<br />
3.1.10 Nelinurgaga pindvõrdse kolmnurga leidmine .............................................. 40<br />
3.1.11 Hulknurga pindala ....................................................................................... 41<br />
3.2 KOORDINAATTASAND ............................................................................................ 43<br />
3.2.1 Koordinaattasand ........................................................................................... 44<br />
3.2.2 Koordinaattasand, ümbermõõt ja pindala ..................................................... 45<br />
3.3 KUJUNDITE SÜMMEETRIA JA TEISENDUSED TASANDIL ............................................ 46<br />
3.3.1 Sirge suhtes sümmeetrilised kujundid ............................................................ 47<br />
3.3.2 Kujundi pööramine ümber selle punkti .......................................................... 49<br />
3.4 AVATUD PROBLEEMIDE VÄLJU ............................................................................... 51<br />
3.4.1 Lõigud geotahvlil ........................................................................................... 52<br />
3.4.2 Ruudud geotahvlil .......................................................................................... 54<br />
KOKKUVÕTE .............................................................................................................. 56<br />
SUMMARY ................................................................................................................... 57<br />
KASUTATUD KIRJANDUS ....................................................................................... 58<br />
2
Sissejuhatus<br />
Käesoleva magistriõppe lõputöö eesmärgiks on tutvustada praktilist õppevahendit ja<br />
selle võimalusi elementaargeomeetria õpetamisel. Töös kasutatakse selle vahendi<br />
nimetamiseks terminit geotahvel.<br />
Geotahvel on originaalis valmistatud puuplaadi ja poolenisti sellesse löödud naeltest<br />
ning seda kasutatakse naelte ümber erinevate kummide abil geomeetriliste kujundite<br />
tekitamiseks. See vahend võimaldab õpilastel käelise tegevuse kaudu uurida selliseid<br />
koolimatemaatika geomeetria teemasid nagu ümbermõõt, pindala, geomeetrilised<br />
kujundid ja nende omadused, sümmeetria, koordinaattasand, nurgad ja nende suurused.<br />
Käesolev töö koosneb kolmest osast. Esimeses peatükis tutvustatakse esmalt geotahvli<br />
olemust ning vaadeldakse nelja erinevat geotahvli tüüpi, millest kolm on tasapinnaliste<br />
ning üks ruumiliste kujundite uurimiseks. Järgnevalt pakutakse võimalus<br />
ainetevaheliseks integratsiooniks, milleks antakse näpunäited geotahvli ise<br />
valmistamiseks näiteks tööõpetuse tunnis. Seejärel tuuakse ülevaade geotahvli<br />
kasutamise võimalustest geomeetriaõpetuses koos selgitavate näidetega.<br />
Töö teises osas vaadeldakse autori meelest üht parimat võimalikku varianti Internetist<br />
vabalt kättesaadavatest virtuaalsetest geotahvlitest ning antakse selle kasutusjuhend.<br />
Samuti tuuakse selle geotahvli erinevate tüüpide elektrooniliste variantide<br />
veebiaadressid.<br />
Kolmas peatükk on kõige mahukam sisaldades töö käigus autori poolt koostatud<br />
töölehti geotahvli rakendusvõimaluste konkreetsemaks näitlikustamiseks. Need on<br />
eelkõige mõeldud kasutamiseks virtuaalse geotahvliga, kuid väikeste mööndustega<br />
kasutatavad ka füüsilise geotahvli korral. Töölehtede temaatika puudutab peamiselt 6.<br />
klassi materjali, kuid esimesed töölehed on kasutatavad ka juba 4.-5. klassis ja peatüki<br />
viimaste töölehtede ülesannete uurimiseks võimalikult üldisel kujul on vajalikud<br />
gümnaasiumiõpilase teadmised. Seega geotahvel pakub võimalusi erinevate geomeetria<br />
teemade käsitlemisel kogu kooliaja vältel.<br />
Töös olevate jooniste tegemiseks on peamiselt kasutatud dünaamilise geomeetria<br />
programmi GeoGebra.<br />
3
1 Geotahvel<br />
1.1 Geotahvli tutvustus<br />
1950-ndate aastate algul võttis Egiptusest pärit matemaatik ja pedagoog Caleb Gattengo<br />
(1911-1988) Londonis kasutusele uue matemaatilise vahendi elementaargeomeetria<br />
õpetamiseks. Prantusekeelsetes artiklites kasutas Caleb Gattengo selle vahendi<br />
nimetamiseks terminit géoplan, inglise keeles nimetatakse seda aga geoboard. Sõna<br />
tahvel näib samuti tavalisem olema Saksamaal, kus seda kutsutakse nagelbrett. [1]<br />
Käesolevas töös kasutame selle õppevahendi korral eestikeelse vastena terminit<br />
geotahvel.<br />
Geotahvel on originaalis valmistatud puuplaadi ja poolenisti sellesse löödud naeltest<br />
ning seda kasutatakse naelte ümber erineva värvi ja suurusega kummide abil<br />
geomeetriliste kujundite tekitamiseks (vt joonis 1 ja 2) [2]. Tänapäeval valmistatakse<br />
geotahvleid ka läbipaistvast plastmassist, mis annab võimaluse vaadelda kujundeid<br />
ümberpööratult ning asetada geotahvleid üksteise peale. Samuti on võimalik<br />
läbipaistvaid geotahvleid kasutada grafoprojektori abil suurelt seinale näitamiseks.<br />
Joonis 1. Algupärasem geotahvel, mis on<br />
valmistatud puuplaadi ja naelte abil.<br />
Joonis 2. Kaasaegsem puidust geotahvel.<br />
Kõige sagedamini kasutatakse 5x5 võrgustikuga geotahvleid, mis koosnevad kokku 25<br />
naelast asetatuna võrdsete vahekaugustega viiele horisontaalsele ja viiele vertikaalsele<br />
joonele (vt joonis 2) [3].<br />
Geotahvli plaadi osa võib olla tegelikult ükskõik millise kujuga (vt joonis 1), oluline on<br />
siinjuures naelte omavaheline paigutus sellel. Olenevalt naelte võrgustikust on geotahvli<br />
abil võimalik tekitada jooniseid nii tasapinnalistest kui ka ruumilistest kujunditest.<br />
4
Järgnevalt vaatamegi lähemalt kolme tasapinnaliste ning üht ruumiliste kujundite<br />
uurimiseks kasutatavaid võimalikke geotahvli tüüpe. Lisaks anname lühikese kirjelduse<br />
iga tüübi võrgustiku konstruktsiooni kohta.<br />
I Geotahvli põhitüübid tasapinnaliste kujundite tekitamiseks<br />
Esimese, kõige lihtsama geotahvli variandina, vaatleme 5x5 ruuttahvlit.<br />
Joonis 3. 25 punkti ehk 5x5 ruuttahvel.<br />
Ruuttahvli võrgustiku konstruktsioon on kõige lihtsam. Selleks piisab võtta vaid<br />
ruuduline või millimeeterpaber ning märkida horisontaalsetele ja vertikaalsetele<br />
joontele võrdsete vahekaugustega punktid, mis moodustaksid ruudu.<br />
Joonis 4. 5x5 ruuttahvli konstruktsioon.<br />
Valgele paberile võrgustiku tegemiseks võib aluseks võtta juba 6. klassis vaadeldava<br />
Descartes’i ristkoordinaadistiku, mille järgi on lihtne vajalike punktide asukohad<br />
määrata.<br />
5
Järgmise alaliigina geotahvlitest on kasutusel kolmnurktahvel.<br />
Joonis 5. 15 punkti kolmnurktahvel.<br />
Kolmnurktahvli võrgustiku tegemiseks on samuti kõige lihtsam kasutada<br />
koordinaatruudustikku. Nüüd tuleb punktid paigutada malelaua süsteemi järgi<br />
ruudustikku (vt joonis 6) nii, et need moodustaksid kolmnurga ning punktidevahelised<br />
kaugused ridades oleksid võrdsed.<br />
Joonis 6. Kolmnurktahvli võrgustiku konstruktsioon.<br />
Sellise konstruktsiooni korral kummi abil tekitatav kõige väiksem kolmnurk ehk<br />
ühikkolmnurk on võrdhaarne kolmnurk, mille alus ja kõrgus on võrdsete pikkustega.<br />
Kolmnurktahvli võrgustiku võib konstrueerida ka selliselt, et ühikkolmnurk oleks<br />
võrdkülgne.<br />
6
Kolmanda võimalusena on tasapinnaliste kujundite uurimiseks kasutusele võetud<br />
ringtahvel.<br />
Joonis 7. 25 punkti ringtahvel.<br />
Ringtahvli võrgustiku konstrueerimise aluseks on ringi jaotamine sektoriteks.<br />
Analoogiliselt ruut- ja kolmnurktahvliga ei ole ringtahvli puhul kujuteldavate sektorite<br />
ning ringjoonte arv määratud, kuid iga kahe järjestikku asuva ringjoone raadiuste vahe<br />
peab olema konstantne ning punktid peavad asuma ringjoon(t)el ühtlaselt.<br />
Joonis 8. Ringtahvli võrgustiku konstruktsioon.<br />
7
Suurema tööpinna saamiseks võib geotahvleid ühendada – näiteks pannes kokku neli<br />
5x5 ruuttahvlit, saame ühe suure 10x10 geotahvli.<br />
Joonis 9. 10x10 geotahvel ühendatuna neljast 5x5 ruuttahvlist.<br />
Geotahvel mõõtmetega 11x11 annab hea võimaluse koordinaatteljestiku kasutamiseks.<br />
Lisaks punkti koordinaatide määramisele saab selle abil lahendada veel näiteks<br />
peegeldamisülesandeid horisontaalsest ja vertikaalsest sirgest ning punktist<br />
(koordinaatide alguspunktist).<br />
Joonis 10. Koordinaattahvel.<br />
8
II Geotahvel ruumiliste kujundite tekitamiseks<br />
Me näeme iga päev enda ümber erinevaid geomeetrilisi vorme. Tihtipeale tuleb teha<br />
meil esemetest jooniseid, mis oleksid üheselt mõistetavad ka kõrvaltvaatajale. Kui<br />
tasandiliste kujundite joonestamisele on meie põhikooli ainekavas piisavalt tähelepanu<br />
pööratud, siis ühegi ruumilise kujundi joonestamise oskust põhikooli ainekava otseselt<br />
ei nõua [4]. Samas gümnaasiumi stereomeetriakursuse edukaks omandamiseks peaks<br />
õpilane oskama teha piisavalt ülevaatlikke jooniseid. Seetõttu pole ülearune juba teisel<br />
või kolmandal kooliastmel anda esmaseid oskusi ruumiliste kujundite joonestamiseks.<br />
Ühe võimalusena pakub töö autor välja enne paberile joonestamise juurde asumist<br />
harjutada ruumiliste kujundite tekitamist spetsiaalsel geotahvlil.<br />
Kolmemõõtmeliste ehk ruumiliste objektide ilmekaks kujutamiseks kahemõõtmelisel<br />
pinnal saab ühe võimalusena kasutada isomeetriat, mis on üks aksonomeetria 1<br />
alaliikidest [5]. Isomeetrilise kujutamisviisi korral on kujutamiskiired ekraaniga risti<br />
ning teljestik on paigutatud ekraani suhtes nii, et kõik teljed moodustavad ekraaniga<br />
võrdsed nurgad, mistõttu teljestikust saadav ristprojektsioon tuleb isomeetriline ehk<br />
võrdmõõduline [6] – igal teljel on sama skaala, st et üks ühik välja joonistatuna ühel<br />
teljel on täpselt sama pikk ka teisel ning kolmandal teljel. Nurgad telgede kujutiste<br />
vahel on võrdsed, suurusega 120°.<br />
Joonis 11. Isomeetriline projektsioon<br />
Punktide märkimisel koordinaatteljestikku, mis koosneb kahest ristuvast arvteljest,<br />
saame koordinaatruudustiku punktid, mille põhjal saime võrgustiku eespool vaadeldud<br />
ruuttahvli jaoks. Isomeetriateljestikku märgitud punktid moodustavad aga punktide<br />
võrgustiku nagu näidatud joonisel 12.<br />
1<br />
Aksonomeetria on kujutise ilmekust (selgust) taotlev kujutamismeetod, mille puhul kujutis<br />
konstrueeritakse eseme punktide koordinaatide järgi, teljestiku kujutise baasil. Tegemist ei ole ruumilise<br />
joonisega vaid selle imitatsiooniga, sest joonis ise asub kahemõõtmelisel pinnal . [7]<br />
9
Joonis 12. Isomeetria teljestik.<br />
Kui ristkoordinaatteljestiku korral saame ruudustiku ehk ruutudest koosneva mustri, siis<br />
isomeetriateljestikku märgitud punktid moodustavad rombidest koosneva mustri.<br />
Tegemist on tõepoolest rombidega, sest ühiknelinurga vastasküljed on paralleelsed ja<br />
võrdsete pikkustega. Seejuures üks paar vastasnurki on suurusega 120° ja teine paar<br />
vastasnurki suurusega 60°.<br />
Viimast, rombidest koosnevat punktide võrgustikku, võib samuti kasutatada geotahvli<br />
konstrueerimisel, mille tulemusel saadavat geotahvlit nimetame isomeetriliseks tahvliks.<br />
Joonis 13. Isomeetriline geotahvel.<br />
10
Näide 1. Tekitame isomeetrilisele geotahvlile kuubid ja püramiidi.<br />
Joonis 14. Isomeetrilisele geotahvlile tekitatud kuubid ja püramiid.<br />
Kuubi puhul on nähtamatud jooned mõistlik tegemata jätta, mida aga püramiidi<br />
konstrueerimisel soovitada ei saa. Jooniste tegemisel on kasutatud veebis vabalt<br />
kättesaadavat virtuaalset isomeetrilist geotahvlit [8].<br />
1.2 Geotahvli valmistamine<br />
Eesti põhikooli ja gümnaasiumi riiklikku õppekava on kritiseeritud nõrga ainetevahelise<br />
integratsiooni osas. Tihti nõuab see taotlus õpetajalt palju lisatööd ja aega. Töö autor<br />
pakub siinkohal välja suhteliselt lihtsa võimaluse siduda tööõpetust ja matemaatikat.<br />
Tänapäeval on praktiliselt kõike võimalik osta poodidest, nii ka geotahvleid, kuid miks<br />
mitte lasta õpilastel need ise oma kätega teha. Isetegemise kasuks leidub mitmeid<br />
argumente, näiteks:<br />
• geotahvli valmistamise protsess on lihtne ja selleks piisab üldiselt kodu või kooli<br />
tingimustest ning seal leiduvatest materjalidest;<br />
• juba enne matemaatika tunnis kasutama hakkamist saab geotahvli vastu õpilaste<br />
huvi äratada;<br />
• geotahvli valmistamine tööõpetuse tunnis aitab õpilastel paremini näha, läbi oma<br />
kogemuse, et tööõpetuse tundides nad kasutavad väga palju matemaatika<br />
tundidest saadud teadmisi.<br />
11
Geotahvleid võib lasta õpilastel valmistada projektõppe käigus. Mõistlik oleks<br />
moodustada nii tüdrukutest kui ka poistest koosnevad segarühmad, siis kaob probleem,<br />
et tüdrukud peaksid hakkama puutööd tegema.<br />
Järgnevalt lühike juhend, kuidas geotahvli valmistamisega ise edukalt hakkama saada.<br />
Kõigepealt on vaja otsustada, kui suurt ja millise võrgustikuga geotahvlit soovitakse<br />
ning leida või teha sobivad puuplaadid. Kindlasti tuleb silmas pidada, et need<br />
puuplaadid oleksid piisavalt siledad, et hiljem kasutamise käigus mõni laps näiteks<br />
pindu kätte ei saaks. Seejärel saab liikuda naelte asukohtade määramiseks paberist<br />
šablooni tegemise juurde. Selleks on kindlasti suur abi eelnevalt kirjeldatud geotahvli<br />
erinevate tüüpide võrgustike konstruktsioonide kirjeldustest. Paber, millele punkte<br />
(naelte asukohti) märkima hakatakse võib olla tavaline valge paber, ruuduline või<br />
millimeeterpaber. Punktide märkimiseks paberile võib lisaks käsitsi tegemisele kasutada<br />
mõnd arvutiprogrammi (nt GeoGebra) või otsida Internetist sobiv valmis šabloon ja see<br />
välja printida.<br />
Järgmise sammuna tuleks asetada paberist šabloon puuplaadile ja kinnitada see<br />
nurkadest või suurema paberi korral puuplaadi alumisel küljel liimi või knopkadega.<br />
Edasi lüüa punktidega märgitud kohtadesse umbes pool naela pikkusest puuplaadi sisse,<br />
ülejäänud pool naela pikkust peab jääma ülespoole puuplaadi pinda, et nendele oleks<br />
võimalik hiljem pingutada kumme erinevate geomeetriliste kujundite tähistamiseks. Kui<br />
kõik naelad on poolenisti sisse löödud, siis eemaldada soovitavalt šablooni paber.<br />
Erineva suuruse ja värviga kummidega saabki nüüd asuda geotahvlit kasutama.<br />
1.3 Geotahvel geomeetriaõpetuses<br />
Selleks et õppida, tuleb keskenduda, ületada raskusi, end kokku võtta. Õppimine on töö.<br />
Oluline on teada, et täiskasvanu ja lapse töö vahel on suur erinevus. Täiskasvanu töö<br />
eesmärgiks on muuta ümbrust. Laps teeb tööd selleks, et muuta iseennast, kasvada ja<br />
areneda. Kui täiskasvanu suudab sundida vajaduse korral end keskenduma, siis lapsel<br />
selline omadus puudub. Lapsi jälgides jõudis itaalia arst ja pedagoog Maria Montessori<br />
(1870-1952) veendumusele, et lapse keskendumisvõime algab käest. Kui lapse käsi on<br />
hõivatud, voolib või lõikab ta midagi parajasti, ei pane ta ümbruses toimuvat tähele.<br />
12
Keskendumine aitab lapsel saavutada seesmist rahu ja tasakaalu. Õppevahendid peavad<br />
olema sellised, et nendega saab midagi teha, lapsel peab olema võimalus kasutada kätt<br />
intellekti tööriistana. Keskendumisest tulenev seesmine rahu on isiksuse kui terviku<br />
arengu eelduseks. [9]<br />
Geotahvel on just selline praktiline õppevahend, mis annab võimaluse lapsel oma<br />
käsi kasutada, uurimaks selliseid koolimatemaatika geomeetria teemasid nagu<br />
ümbermõõt, pindala, geomeetrilised kujundid ja nende omadused, sümmeetria,<br />
koordinaattasand, nurgad ja nende suurused. See on suurepärane õppevahend just<br />
kinesteetilistele ja visuaalsetele õppijatele, sest nad saavad „teha ja näha“ geomeetriat<br />
[2]. Kui lisada käelise tegevuse juurde ka arutlev vestlus, siis soodustab geotahvel<br />
arusaamist ka auditiivsetel õppijatel.<br />
Geotahvel on väga laiaulatuslik abivahend, mis sobib kasutamiseks lasteaialapsest<br />
gümnasistini ja mille rakendamiseks praktikas ei pea õpetaja arvestama kontsentrilisuse<br />
printsiibiga. Nagu iga uue vahendi korral tuleks ka geotahvlit kasutama asudes lasta<br />
õpilastel algul pisut mängida, et nad saaksid ise uurida ja katsetada uue vahendi<br />
võimalusi.<br />
Geotahvel võimaldab kõige üldisemas plaanis näiteks:<br />
• eksperimenteerimise teel jõuda uutele matemaatilistele tulemustele;<br />
Näide 2. Kolmnurga pindala arvutamine ristküliku pindala abil.<br />
Moodustame esmalt kolmnurga ABC ümber ristküliku ADCE nagu näidatud joonisel 15.<br />
Joonis 15. Kolmnurga pindala leidmine ristküliku pindala abil.<br />
Antud juhul kolnurga ABC pindala saame kui lahutame selle ümber moodustatud<br />
ristküliku ADCE pindalast kolmnurkade ACE ja BDC pindalad. Selleks leiame kahe<br />
viimati nimetatud kolmnurga pindalad tuginedes ristküliku pindala leidmise valemile.<br />
13
Kolmnurk ACE moodustab poole ristkülikust ADCE, seega<br />
S = 0 ,5⋅<br />
S = 0,5⋅<br />
(4⋅<br />
2) = 4 (rü).<br />
∆ACE<br />
ADCE<br />
Kolmnurga BDC pindala on aga poole väiksem ristküliku BDCF pindalast, saame<br />
S = 0 ,5 ⋅ S = 0,5 ⋅ (1 ⋅ 2) = 1 (rü).<br />
∆BDC<br />
BDCF<br />
Nüüd kolmnurga ABC pindala<br />
S = S − 0 ,5 ⋅ S − 0,5 ⋅ S = 8 − 4 −1<br />
= 3 (rü).<br />
∆ABC<br />
ADCE<br />
ADCE<br />
BDCF<br />
Kolmnurga pindala valemit teades on lihtne veenduda, et tõepoolest eelnevalt ristküliku<br />
pindalale toetudes saadud tulemus on õige.<br />
• eksperimenteerida, oma oletust kontrollida ja korrigeerida;<br />
Näide 3. Kolmnurga pindala uurimine kui kolmnurga alus on pikkusega 1 ja kõrgus on<br />
pikkusega 1. Uurimus viib tõdemusele, et kolmnurga pindala võib sõltuda vaid<br />
kolmnurga alusest ja kõrgusest.<br />
Geotahvlile on väga lihtne erinevaid selliseid kolmnurki tekitada, mis rahuldaksid antud<br />
tingimusi.<br />
Joonis 16. Kolmnurga pindala uurimine.<br />
Ristküliku pindalale toetudes on lihtne veenduda, et kõikide erineva kujuga<br />
kolmnurkade pindalad on võrdsed:<br />
S = 1−<br />
0,5 ⋅1<br />
0,5 (rü);<br />
1<br />
=<br />
S = 2 − 0,5 ⋅ 2 − 0,5 ⋅1<br />
0,5 (rü);<br />
2<br />
=<br />
S = 3−<br />
0,5 ⋅3<br />
− 0,5⋅<br />
2 0,5 (rü);<br />
3<br />
=<br />
S = 4 − 0,5⋅<br />
4 − 0,5 ⋅3<br />
0,5 (rü).<br />
4<br />
=<br />
Seega samasuguse aluse ja kõrgusega kolmnurkade pindalad on võrdsed.<br />
14
• manuaalset tegevust, kerget muutmise võimalust, dünaamilisust;<br />
Näide 4. Täisnurkse kolmnurga tekitamine ringtahvlile nii, et ükski komnurga külg ei<br />
asuks horisontaal- või vertikaalsirgel.<br />
Joonis 17. Ringtahvlile täisnurkse kolmnurga konstrueerimine.<br />
Oletame, et õpilane paneb paika ringtahvlile kaks kolmnurga tippu ehk ühe külje<br />
vastavalt mittehorisontaalsesse asendisse. Kolmanda tipu paigutamine aga esimesel<br />
korral pisut ebaõnnestub (vt joonis 17, vasakpoolne konstruktsioon). Nähes või jõudes<br />
arvutuste teel tõdemusele, et geotahvlile tekkinud kolmnurk ei ole kohe mitte<br />
täisnurkne, siis saab ta lihtsa vaevaga võtta vastavast kolmnurga tipust kinni ning<br />
lohistada see õige punkti juurde (vt joonis 17, parempoolne konstruktsioon). Selle<br />
käigus õpilane näeb oma silmaga, kuidas algul saadud nürinurkne kolmnurk muutub<br />
täisnurkseks.<br />
• ülevaatlikkust ja piiratud arvu võimalusi;<br />
Näide 5. Pindalaga 9 ruutühikut ruutude pingutamine 5x5 ruuttahvlile.<br />
Joonis 18. 5x5 ruuttahvlile pingutatud maksimaalne arv ruute pindalaga 9.<br />
Joonise abil võime veenduda, et 5x5 ruuttahvlile on võimalik pingutada vaid 4 ruutu,<br />
mis on pindalaga 9 ruutühikut.<br />
15
• tasandilist esitust, osafiguuride lihtsat äratundmisvõimalust (segavate joonte<br />
nägemist, abijoonte lihtsat lisamist);<br />
Näide 6. Trapetsi pindala leidmine.<br />
Trapetsi pindala leidmine on lihtsa võttega taandatav ristküliku ja kolmnurga<br />
pindala(de) leidmisele. Geotahvli naelte ümber saame pingutada kummi(d) nii, et<br />
trapets jaotuks ristkülikuks ja üheks või kaheks täisnurkseks kolmnurgaks.<br />
Joonis 19. Trapetsi pindala leidmine otsest valemit kasutamata.<br />
Nüüd kasutades näidet 2, saame vaadeldava trapetsi pindala leida järgmiselt:<br />
S = 0 ,5 ⋅ 3 + 6 + 0,5 ⋅ 9 = 11,5 (rü).<br />
• vaadelda võrdseid kujundeid ja nende omadusi erinevates asendites;<br />
Näide 7. Geotahvel on füüsiliselt piisavalt väike, mistõttu seda on lihtne pöörata või<br />
asetada läbipaistvast materjalist valmistatud geotahvleid üksteise peale veendumaks<br />
näiteks kahele ühesuguse konstruktsiooniga tahvlile pingutatud kujundi võrdsuses.<br />
• püsiomaduste ja erinevuste lihtsat avastamist;<br />
Näide 8. Pingutades geotahvlile palju erinevaid nelinurki, õpilane saab lihtsasti avastada<br />
- püsiomaduse: 4 nurka;<br />
- erinevusi: osadel küljed paralleelsed, osadel võrdsed jne.<br />
• ikoonilise ja enaktiivse tegevuse koordineerimist (eksperimendid ja nende<br />
tulemuste protokollid), ülekandevõimalusi teise mastaapi.<br />
16
Kooligeomeetria puhul tulevad geotahvli kasutusvõimalused eriti hästi esile järgmiste<br />
teemade õpetamisel:<br />
• pindala mõiste – näiteks kolmnurga pindala ristküliku pindalale toetuvalt (vt<br />
näide 2, lk 13), hiljem võimekamatele õpilastele Pick’i valem – kujundi pindala<br />
selle sise- ja rajapunktide arvu kaudu;<br />
• kujundite sümmeetria uurimine – sümmeetria avastamine, sümmeetrilise kujundi<br />
konstrueerimine, sümmeetriatelgede leidmine;<br />
• sirgete paralleelsus – sirgete sama tõus, liikumine koordinaattasandil: sammud<br />
paremale – vasakule, üles – alla, ristseis, ristsirgete tõusude korrutis;<br />
• lõigu pikkus – Pythagorase teoreem, arvutusi juurtega;<br />
• lõigu jaotamine osadeks – samakaugete paralleelide parv geotahvlil, selliste<br />
kujundite uurimine, mille tipud ei asu naelte kohal, seosed arvutustega<br />
murdudega;<br />
• nurga mõiste, erinevad sihid, võrdsed nurgad, sarnased kujundid, nurga tangens,<br />
nurk sirgete vahel.<br />
Geotahvel on hea vahend probleemide püstitamiseks ja nendele lahenduste leidmiseks.<br />
Järgnevas pakume mõningaid probleemseadeid:<br />
• kujundite vaba paigutamine geotahvlile – näiteks arvude, tähtede vaba<br />
paigutamine;<br />
Ülesanne. Konstrueeri sõna Geotahvel kõik tähed eraldi 5x5 ruuttahvlitel. Kas on mõni<br />
eesti tähestiku täht, mida pole võimalik teha?<br />
• teatud kindlate omadustega kujundite leidmine;<br />
Omaduseks võib olla näiteks:<br />
− nurkade arv;<br />
Ülesanne. Konstrueeri korrapärane kuusnurk.<br />
− sümmeetria;<br />
Ülesanne. Konstrueeri nelinurk, millel on 4 sümmeetriatelge.<br />
− suurem / vähem korda.<br />
Ülesanne. Suurenda / vähenda antud kolmnurka 2 korda.<br />
17
• ühe ja sama kujundi pindala ja ümbermõõdu erinevuse uurimine;<br />
Ülesanne. Võrdle ühikruudu pindala ja ümbermõõtu.<br />
• ühe ja sama kujundi pindala ja ümbermõõdu muutuse uurimine;<br />
Ülesanne. Uuri pindala ja ümbermõõdu muutust kujundi joonmõõdete<br />
kahekordistamisel.<br />
• seoste avastamine;<br />
Ülesanne. Tuleta rööpküliku pindala valem kasutades kolmnurga ja ristküliku pindala<br />
valemeid.<br />
• ornamentide ja mustrite konstrueerimine (eriti ilusad on need ringikujulisel<br />
geotahvlil).<br />
Toodud loetelu probleemseadetest ei ole kindlasti lõplik. Esitati vaid mõned võimalikud<br />
näited. Seda nimekirja on võimalus igal õpetajal loovalt täiendada.<br />
18
2 Virtuaalne geotahvel<br />
Caleb Gattengo poolt leiutatud geotahvel oli originaalis valmistatud puuplaadist ning<br />
sellesse poolenisti sisselöödud naeltest, mille ümber sai kummidega geomeetrilisi<br />
kujundeid moodustada. Kui reaalset olukorda klassis ette kujutada, siis pole kahtlust, et<br />
vähemasti osad õpilased leiavad kummidele mõne hoopis lennukama rakenduse kui<br />
lihtsalt naelte ümber pingutamine. Selle vältimiseks või siis puht füüsiliselt geotahvlite<br />
puudumise tõttu on võimalik tahvli idee rakendamise alternatiivse võimalusena<br />
kasutada virtuaalset geotahvlit. Eeldatavalt peaks praeguseks olema kõikides koolides<br />
võimalik kasutada internetiühendusega arvuteid. Käesoleva peatüki eesmärgiks on<br />
tutvustada üht paljudest internetipõhistest geotahvli elektroonilistest variantidest ning<br />
anda ülevaade selle võimalustest.<br />
Töö autori meelest üks paremaid Internetist vabalt kättesaadavaid virtuaalseid<br />
geotahvleid on loodud 1999. aastal alguse saanud projekti raames Utahi Ülikooli<br />
NLVM (National Library of Virtual Manipulatives) arendusmeeskonna poolt. NLVM<br />
kollektsiooni kuulub lisaks erinevate geotahvli tüüpide virtuaalsetele variantidele veel<br />
üle saja veebipõhise tarkvaraprogrammi (Java-applet’i) koos mõnede näiteülesannetega<br />
(inglise keeles). Need on jaotatud teemade (arvud; algebra; geomeetria; suurused;<br />
andmete analüüs ja tõenäosus) ja vanuseastmete järgi rühmadesse. Virtuaalsete<br />
vahendite kasutamine aitab paremini kaasata õpilasi matemaatika õppimise protsessi<br />
ning soodustab õpilastel erinevate matemaatika mõistete ja seoste kiiremat ning<br />
sügavamat omandamist. [10]<br />
Eelnevalt mainitud virtuaalsete vahendite raamatukogu poolt pakutavad erinevate<br />
geotahvli tüüpide elektroonilised variandid leiab järgmistelt veebilehtedelt:<br />
• Ruuttahvel: http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_172_g_2_t_3.html<br />
• Ringtahvel: http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_127_g_2_t_3.html<br />
• Isomeetriline tahvel: http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_129_g_2_t_3.html<br />
• Koordinaattahvel: http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_166_g_2_t_3.html<br />
Nende virtuaalsete geotahvlite kasutamiseks on vaja vaid internetiühendusega arvutit,<br />
millesse on installeeritud Java. Viimast saab vabalt alla laadida veebilehelt:<br />
http://www.java.com.<br />
19
2.1 Virtuaalse geotahvli ekraanipilt<br />
Eelnevalt viidatud veebiaadressidelt avaneva virtuaalse geotahvli ekraanipilt (joonis 20)<br />
on järgmine: suurimat ala sellest hõlmab tahvli osa ning selle vasakus ääres asub<br />
nupuriba. Tahvli osal paiknevad punktid (originaalis naelad) vastavalt tahvli tüübi<br />
võrgustiku konstruktsioonile, mida vaatlesime punktis 1.1. Vasakul ääres oleva<br />
nupuriba abil on võimalik tahvlile kumme lisada (Bands), värvida kummi poolt<br />
moodustatud pindu, kustutada tahvlilt kumme ükshaaval (Delete), puhastada tahvel<br />
korraga kõikidest kummidest (Clear) ning lasta programmil arvutada kujundi<br />
ümbermõõtu ja pindala (Measures). Viimane nupp on kasutatav neljast väljapakutud<br />
elektroonilisest variandist vaid ruut- ja koordinaattahvli puhul. Vastukaaluks on aga<br />
virtuaalsete ring- ja isomeetriliste tahvlite puhul võimalik kasutada suurema valikuga<br />
värvipaletti.<br />
Joonis 20. Virtuaalse ruuttahvli ekraanipilt.<br />
20
2.2 Virtuaalse geotahvli kasutusjuhend<br />
Käesolevas peatükis anname esmalt ülevaade eespool tutvustatud virtuaalse geotahvli<br />
konkreetsetest võimalustest ning seejärel kirjeldame täpsemalt, kuidas neid võimalusi<br />
saab realiseerida. Järgnev põhineb eelnevalt viidatud virtuaalsete tahvlite<br />
inglisekeelsetel kasutusjuhenditel.<br />
Virtuaalne geotahvel võimaldab teha järgmisi toiminguid:<br />
• lisada tahvlile kumme;<br />
• pingutada kumme mitmete (rohkem kui kahe) punktide külge;<br />
• eemaldada kumm punkti küljest;<br />
• eemaldada kumm tahvlilt;<br />
• teha suletud kujundeid;<br />
• teha avatud kujundeid;<br />
• värvida pingutatud kummi moodustatud pind;<br />
• puhastada tahvel täielikult;<br />
• mõõta kujundite ümbermõõtu ja pindala (ruut- ja koordinaattahvli korral).<br />
Järgnevas tutvustame detailselt tegevusi, mida ühe või teise ülaltoodud toimingu puhul<br />
tuleb sooritada.<br />
Kummi lisamiseks tuleb vajutada (ja hoida all) hiire klahviga (seejuures vasak ja parem<br />
klahv funktsioneerivad ühte moodi) geotahvli vasakus nurgas oleval Bands nupul, mille<br />
tulemusel ilmub kumm kursori alla. Edasi lohistada kursor geotahvli ühe punkti kohale<br />
ja teha klõps (vabastada hiire klahv). Nüüd on kummi ülemine osa punktiga ühendatud.<br />
Liigutamaks kummi mõne teise punkti külge on vaja klõpsata kummi ülemisel poolel<br />
ning lohistada see soovitud punktini. Kummi pingutamiseks mingi teise punkti külge<br />
tuleb klõpsata kummi alumisel osal ja lohistada see järgmise punktini.<br />
Kummi pingutamiseks kolmanda punkti külge tuleb klõpsata kummi keskosale, sellega<br />
tekitatakse uus punkt. Seejärel lohistada see soovitud geotahvli punktini ja vabastada<br />
hiire klahv ning kolmnurk ongi moodustatud. Nelinurga, viisnurga, jne<br />
konstrueerimiseks tuleb samuti klõpsata ühel hulknurga külge tähistava kummi keskosal<br />
ning lohistada tekitatud punkt järgmise geotahvli punktini.<br />
21
Pingutatud kummi vabastamiseks mõne punkti küljest hoida all klaviatuuri Shiftklahv<br />
ning samal ajal hiirega klõpsata sellele punktile, millele enam ei soovita, et kumm<br />
oleks pingutatud. Selliselt toimides on nüüd tahvlil n-nurga asemel (n-1)-nurk.<br />
Ühe(kaupa) kummi(de) eemaldamiseks klõpsata kõigepealt suvalisel kohal sellel<br />
kummil (kumm peab muutuma rasvasemaks siniseks) ning seejärel ekraani vasakus<br />
ääres asuval nupul Clear või teise võimalusena võib vajutada ka Delete-klahvi<br />
klaviatuuril.<br />
Kinnine ehk suletud kujund on kujund, mille moodustab kinnine murdjoon (lõpp- ja<br />
alguspunkt kattuvad; nt kolmnurk). Suletud kujundi tegemiseks tuleb kasutada ainult<br />
üht kummi, mille peab pingutama kolme või enama punkti külge.<br />
Avatud kujund on kujund, mille moodustab lahtine murdjoon (lõpp- ja alguspunkt ei<br />
kattu; nt lõik, sirge, nurk, murdjoon). Avatud kujundi tegemiseks võib samuti kasutada<br />
vaid ühtainsat kummi või siis mitut kummi, pidades silmas, et vaadeldavat kujundit<br />
moodustava murdjoone lülide kõik tipud poleks paarikaupa ühendatud.<br />
Ühe kummiga määratud pinna värvimiseks tuleb klõpsata kõigepealt selle kujundi<br />
ühel küljel või tipul. Selle tulemusena tähistatakse vaadeldava kujundi küljed rasvasema<br />
sinisega, mis tähendab seda, et kujund on valitud. Nüüd klõpsata ühel värvil virtuaalse<br />
geotahvli vasakus servas asuval paletil ning märgitud kujund omandab valitud värvi.<br />
Geotahvli puhastamiseks vajutada Clear nuppu vasakus ääres ja kõik kummid<br />
kustutatakse.<br />
Kujundi ümbermõõdu ja pindala leidmiseks ruuttahvlil on vaja esmalt see kujund<br />
märgistada (klõpsata kujundi ühel küljel või tipul) ning seejärel vajutada vasakus ääres<br />
asuvat nuppu Measures. Märgistatud kujundi mõõtmistulemused ilmuvad viimati<br />
nimetatud nupu alla tekstikasti. Peale kujundi muutmist on vaja uute mõõtmistulemuste<br />
nägemiseks vajutada uuesti Measures nupule.<br />
Koordinaattahvli puhul pole vaja Measures nuppu üldse vajutada, mistõttu seda ka<br />
ekraanil näha pole. Mõõtmistulemused ilmuvad automaatselt vasaku ääre allossa niipea<br />
kui kumm on pingutatud vähemalt lõiguks. Muutes kujundit, muutuvad automaatselt ka<br />
mõõtmistulemused. Kui tahvlil on mitme kummi poolt pingutatud kujundeid, siis<br />
näidatakse märgistatud pingutatud kummi poolt moodustatud kujundi andmeid.<br />
22
Lihtsaim kujund, mille korral programm mõõtmistulemusi leiab, on lõik. Iseenesest<br />
mõistetavalt lõigu puhul pindala ja ümbermõõt ei oma suurt tähtsust. Seetõttu lõigu<br />
korral kajastatakse tekstikastis selle pikkus (Distance) ning tõus (Slope).<br />
23
3 Töölehti geotahvli kasutamiseks<br />
Geotahvli kasutamise võimalustest üldisemalt oli juttu juba punktis 1.3. Käesoleva<br />
peatüki eesmärgiks on tutvustada mõningaid konkreetseid võimalusi geotahvli<br />
rakendamiseks matemaatika tunnis. Magistriõppe lõputöö raames valmis 17 töölehte<br />
(ühe töölehe pikkus kuni 2 lehekülge), mis on jaotatud järgmiste teemade põhjal nelja<br />
rühma:<br />
• hulknurga pindala ja ümbermõõt (11 töölehte);<br />
- mõiste kujundamine (3 töölehte);<br />
- valemi tuletamine (5 töölehte);<br />
- rakendamine (2 töölehte);<br />
- tükeldamise ja ümbritsemise meetod ( 1 tööleht);<br />
• koordinaattasand (2 töölehte);<br />
• kujundite sümmeetria ja teisendused tasandil (2 töölehte);<br />
• avatud probleemide välju (2 töölehte).<br />
Igale töölehtede grupile eelnevad töö autori kommentaarid.<br />
Suurem osa töölehtedest on mõeldud kasutamiseks 6. klassis, teemade kolmnurga<br />
pindala, koordinaattasand ja sümmeetria käsitlemisel. Esimesi töölehti, pindala ja<br />
ümbermõõdu mõiste kujundamiseks ning ristküliku ja ruudu valemi tuletamiseks, võib<br />
kasutada nii 6. klassis kordamisel kui juba 4.-5. klassis nimetatud teemade õppimisel.<br />
Viimaste töölehtede probleemide uurimiseks üldisel kujul läheb tarvis aga<br />
gümnaasiumiastme õpilase teadmisi.<br />
Töölehtede koostamisel püüti jälgida, et ülesandeid oleks erinevaid ja nende tekstid<br />
sõnastatud võimalikult lihtsalt ja selgelt. Esimese alapunkti töölehed ei sisalda pelgalt<br />
virtuaalsel geotahvlil drillimisülesandeid vaid mõningal määral ka teooriaosa, mis on<br />
esitatud õpilase kaasahaaramiseks lünktekstina. Valemiteni jõutakse töölehe täitmise<br />
käigus tuletamise teel, millele järgnevad rakendusülesanded. Seega sobivad need<br />
töölehed ka uue matejali juurde asumiseks. Teise ja kolmanda alapunkti ülesanded on<br />
pigem õpitu kinnistamiseks ning neljanda osa materjal õpilastele soovitavalt iseseisvaks<br />
uurimiseks.<br />
Koostatud töölehed on eelkõige mõeldud kasutamiseks koos elektroonilise geotahvliga.<br />
Seejuures enamikke ülesandeid saab edukalt lahendada ka füüsilisel geotahvlil. Raskusi<br />
24
tekib töölehe 3.1.5 täitmisega, kus esimese ülesande tekstis palutakse programmil<br />
kujundi pindala leida ja selle põhjal lahendamist jätkata. Töölehtedel 3.1.4, 3.1.7 ja<br />
3.1.8 on alaülesannetes palutud programmil pindala arvutada, kuid need osad võib<br />
õpilastel lasta lihtsalt lahendamata jätta.<br />
Alapunktide 3.1, 3.3 ja 3.4 töölehed on mõeldud rakendamiseks virtuaalse ruuttahvliga<br />
[11]. Koordinaattasandit puudutavate ülesannete lahendamiseks on võimalik kasutada<br />
nii virtuaalset ruut- kui ka koordinaattahvlit [12].<br />
Töölehtedel on ruumi kokkuhoiu mõttes esitatud peamiselt 5x5 geotahvli joonised.<br />
Virtuaalne geotahvel on aga suurusega 11x11. Vajadusel võib lasta õpilastel teha oma<br />
suurele geotahvlile ise väiksem ja see ka näiteks värvida ning alles seejärel suunduda<br />
ülesannete lahendamise juurde.<br />
Virtuaalse geotahvli kasutamisega saab matemaatikatunde vaheldusrikkamateks muuta.<br />
Piret Luige [13] ja Sirje Pihlapi [14] poolt läbi viidud uurimuste põhjal on õpilaste<br />
arvates arvutipõhine õpe huvitavam, lõbusam, kergem ja arusaadavam. See ühtlasi<br />
suurendab õpilaste õpimotivatsiooni ja parandab suhtumist õppeainesse.<br />
3.1 Hulknurga pindala ja ümbermõõt<br />
Vaadeldav alapunkt sisaldab kõige mahukamat osa töölehtedest ja käsitleb peamiselt<br />
teemat pindala. Kuna veel teise kooliastme lõpuski kipuvad õpilastel pindala ja<br />
ümbermõõdu mõisted segi minema, siis toome alguses töölehed mõlema mõiste<br />
kujundamiseks. Käesoleva alapunkti teema pindala (ja ümbermõõt) võime omakorda<br />
jagada neljaks osaks:<br />
• mõiste kujundamine (töölehed 3.1.1 – 3.1.3);<br />
• valemi tuletamine (töölehed 3.1.4 – 3.1.8);<br />
• rakendamine (töölehed 3.1.9 – 3.1.10);<br />
• tükeldamise ja ümbritsemise meetod (tööleht 3.1.11).<br />
Esimesed neli töölehte (3.1.1 – 3.1.4) on mõeldud 6. klassi õpilastele pindala ja<br />
ümbermõõdu mõiste ning ristküliku ja ruudu pindala valemite kordamiseks. Samas võib<br />
neid kasutada juba 4.-5. klassis nimetatud teemade õppimisel.<br />
25
Töölehtedega 3.1.5 – 3.1.8 taotletakse õpilaste jõudmist avastamise-tuletamise teel<br />
kolmnurga pindala valemini. Nende töölehtede kasutamiseks peavad õpilastel olema<br />
eelnevalt selged kolmnurga aluse ja kõrguse mõisted. Tee kolmnurga pindala valemini<br />
näeb välja järgmine. Kõigepealt uuritakse kuidas muutub suvalise kolmnurga pindala<br />
kui muuta tema aluse ja/või kõrguse pikkuseid. Seejärel tuletatakse seos ristküliku<br />
pindala ja täisnurkse kolmnurga pindala vahel meenutades kolmnurkade võrdsuse<br />
tunnust kolme külje järgi. Kinnistamiseks leitakse erinevates asendites paiknevate<br />
täisnurksete kolmnurkade pindalad. Edasi tuletatakse juba täisnurkse kolmnurga pindala<br />
valem, millele järgnevad ülesanded kinnistamiseks. Viimaks tuletatakse pindala valem<br />
suvalise kolmnurga jaoks ning kinnistatakse saadud uut teadmist varasemaga<br />
kõrvutades samuti ülesande lahendamisega.<br />
Töölehtedel 3.1.9 ja 3.1.10 olevate ülesannete lahendamiseks on vaja rakendada<br />
töölehega 3.1.5 omandatud teadmisi. Nelinurgaga pindvõrdse kolmnurga leidmise<br />
ülesanne võib olla jõukohane vaid nutikamatele õpilastele.<br />
Hulknurga pindala leidmise töölehega 3.1.11 näidatakse, et alati ei olegi vaja mingi<br />
kujundi pindala arvutamiseks teada keerulisi valemeid, piisab vaid sellest kui jaotada<br />
esialgne ülesanne väiksemateks osaülesanneteks. Selleks tutvustatakse tükeldamise ja<br />
ümbritsemise meetodeid, mida õpilased saavad hiljem ise erinevate kujundite pindalade<br />
leidmiseks rakendada.<br />
26
3.1.1 Pindala mõiste<br />
Kuidas leida pindala?<br />
Joonisel olev kujund on ühikruut, mille<br />
valime edasises pindalaühikuks.<br />
Ühikruudu küljepikkus on 1 pikkusühik.<br />
Lisa.<br />
Üldiselt võib ühikruut olla ükskõik kui<br />
suur. Näiteks kui ühikruuduks on<br />
Näide. Mingi kujundi pindala leidmiseks<br />
võrreldakse seda kujundit ühikruuduga.<br />
Näiteks allolev kujund koosneb 5<br />
ühikruudust, igaüks küljepikkusega 1<br />
ühik. Järelikult selle plussmärgikujulise<br />
kujundi pindala on 5 ruutühikut.<br />
siis kujundi<br />
pindala on 3 ruutühikut.<br />
Ülesanne 1. Tee iga kujund oma virtuaalsele geotahvlile ja leia tema pindala. Selleks<br />
jaota iga kujund ühikruutudeks ja loe kokku mitmest ühikruudust see koosneb. Iga<br />
ühikruudu tähistamiseks pinguta eraldi kumm ja värvi kujund.<br />
a) Pindala: ............... ruutühikut (rü) b) Pindala: ............... ruutühikut (rü)<br />
c) Pindala: ............... ruutühikut d) Pindala: ............... ruutühikut<br />
e) Pindala: ............... ruutühikut f) Pindala: ............... ruutühikut<br />
27
Ülesanne 2. Pinguta iga skeemil olev kujund oma geotahvlile. Leia nende pindalad<br />
jagades need ühikruutudeks või poolteks ühikruutudeks. Pane kirja mitut ühikruutu iga<br />
kujund sisaldab.<br />
a) Pindala: ............... rü b) Pindala: ............... rü<br />
c) Pindala: ............... rü d) Pindala: ............... rü<br />
e) Pindala: ............... rü f) Pindala: ............... rü<br />
g) Pindala: ............... rü h) Pindala: ............... rü<br />
Ülesanne 3. Pinguta geotahvlile sellised kaks erineva kujuga ristkülikut, mille pindala<br />
on 4 ruutühikut. Joonesta mõlemad eraldi allolevatele geotahvlitele.<br />
Ülesanne 4. Täida lünk.<br />
Kujundi pindala näitab, mitu .................................................. katab täielikult kujundi.<br />
28
3.1.2 Ümbermõõdu mõiste<br />
Kuidas leida ümbermõõtu?<br />
Joonisel olev kujund on ühikruut, mille valisime eelnevalt pindalaühikuks. Ühikruudu<br />
küljepikkus on pikkusühik, mida võime nimetada ka ühiklõiguks.<br />
Näide. Mingi kujundi ümbermõõdu leidmiseks liidetakse tema kõigi külgede pikkused.<br />
Allolevat kujundit piirava joone pikkus koosneb 12-st ühikruudu küljepikkusest ehk 12<br />
ühiklõigust. Järelikult selle kujundi ümbermõõt on 12 pikkusühikut.<br />
Ülesanne 1. Tee iga kujund oma virtuaalsele geotahvlile ja leia mitmest ühiklõigust<br />
koosneb seda kujundit piirav joon.<br />
a) Ümbermõõt: ............. pikkusühikut (pü) b) Ümbermõõt: ............. pikkusühikut (pü)<br />
c) Ümbermõõt: ............... pikkusühikut d) Ümbermõõt: ............... pikkusühikut<br />
e) Ümbermõõt: ............... pikkusühikut f) Ümbermõõt: ............... pikkusühikut<br />
Ülesanne 2. Täida lünk.<br />
Kujundi ümbermõõt näitab, mitmest ................................................................... koosneb<br />
kujundit piirav joon.<br />
29
3.1.3 Kujundi pindala ja ümbermõõt<br />
Ülesanne 1. Pinguta iga kujund oma geotahvlile ja leia ühikruutude abil selle<br />
ümbermõõt ja pindala.<br />
a) Ümbermõõt: ............... pü<br />
Pindala: ............... rü<br />
b) Ümbermõõt: ............... pü<br />
Pindala: ............... rü<br />
c) Ümbermõõt: ............... pü<br />
Pindala: ............... rü<br />
d) Ümbermõõt: ............... pü<br />
Pindala: ............... rü<br />
e) Ümbermõõt: ............... pü<br />
Pindala: ............... rü<br />
f) Ümbermõõt: ............... pü<br />
Pindala: ............... rü<br />
Ülesanne 2. Konstrueeri ristkülikud, mille:<br />
a) pindala on 4 ja ümbermõõt on 10; b) ümbermõõt on 8 ja pindala on 4;<br />
c) ümbermõõt on 10 ja pindala on 6; d) pindala on 16 ja ümbermõõt on 16.<br />
30
3.1.4 Ristküliku ja ruudu pindala valemi tuletamine<br />
Ülesanne 1. Ühikruudu külg on pikkusühik. Olgu ristküliku pikkus a ühikut ja laius b<br />
ühikut. Pindala tähistame tähega S. Pinguta iga kujund oma geotahvlile ja leia otsitavad<br />
suurused ühikruutude loendamise teel.<br />
a)<br />
a = ....................<br />
b = ....................<br />
S = ....................<br />
b)<br />
a = ....................<br />
b = ....................<br />
S = ....................<br />
c)<br />
a = ....................<br />
d)<br />
a = ....................<br />
b = ....................<br />
b = ....................<br />
S = ....................<br />
S = ....................<br />
Ülesanne 2. Täida lüngad.<br />
a) Vaata ülesandes 1 leitud suuruste a, b ja S väärtuseid. Kuidas saad arvude a ja b abil<br />
arvutada ristküliku pindala? Kirjuta vastav valem. ......................................................<br />
Järelikult ristküliku pindala sõltub ristküliku ............................................ ja laiusest.<br />
b) Ristküliku erijuhuks on ruut. Ruudu lähisküljed on ................................. pikkustega.<br />
Järelikult,<br />
ruudu pindala = külje pikkus • ....................................................................<br />
Tähistame ruudu külje pikkuse tähega a, siis ruudu pindala saame arvutada<br />
valemiga:<br />
S = ..... ⋅.....<br />
= a<br />
2<br />
Ülesanne 3. Pinguta järgmised ristkülikud oma geotahvlile ja leia nende pindalad:<br />
a) ühikruutude loendamise teel; b) valemi abil; c) kasutades virtuaalse geotahvli nuppu<br />
Measures.<br />
a) ................................<br />
b) ................................<br />
c) ................................<br />
a) ................................<br />
b) ................................<br />
c) ................................<br />
Ülesanne 4. Kas ristküliku pindala saab arvutada ruudu pindala valemi järgi? ................<br />
Aga ruudu pindala ristküliku pindala valemi järgi? ................<br />
Põhjenda, miks sa nii vastasid.<br />
.............................................................................................................................................<br />
.............................................................................................................................................<br />
Pea meeles!<br />
Ristküliku pindala = pikkus • laius<br />
S = a • b<br />
Ruudu pindala = külje pikkus • külje pikkus<br />
S = a • a<br />
31
3.1.5 Kolmnurga pindala sõltuvus alusest ja kõrgusest<br />
Ülesanne 1. Pinguta oma geotahvlile 5x5 ruut ja konstrueeri<br />
sellele paralleelsed sirged s ja t (vt joonis 1).<br />
Järgnevalt konstrueeri ühe kummi abil kolmnurk KLA ja värvi<br />
see. Seejärel nihuta kolmnurga ülemine tipp punktist A punkti<br />
B, siis punkti C kuni lõpuks punkti E. Iga kolmnurga korral leia<br />
tema alus ning määra aluse ja kõrguse pikkus. Kolmnurga<br />
pindala (ingl. k Area) leidmiseks kasuta geotahvli nuppu<br />
Measures. Ühikruudu pikkus on üks ühik. Märgi tulemused Joonis 1.<br />
tabelisse ja vasta allpool olevatele küsimustele.<br />
Kolmnurk<br />
Kolmnurga<br />
alus<br />
Aluse pikkus<br />
KLA KL 3<br />
KLB KL 3<br />
Kõrguse<br />
pikkus<br />
Kolmnurga<br />
pindala<br />
KLC<br />
KL<br />
KLD 4<br />
KLE<br />
Vasta järgmistele küsimustele tõmmates õigele variandile ringi ümber või täites lünga.<br />
a) Kui nihutad kolmnurga KLA ülemise tipu A vastavalt punktidesse B, C, D ja E, siis<br />
kolmnurga:<br />
• kõrguse pikkus suureneb / väheneb / ei muutu;<br />
• aluse pikkus suureneb / väheneb / ei muutu;<br />
• pindala suureneb / väheneb / ei muutu.<br />
b) Kuidas muutub kolmnurga pindala kui muudame kolmnurga kuju, kuid seejuures<br />
jätame aluse ja kõrguse pikkused muutmata? ........................................................<br />
Saime, et võrdsete aluste ja võrdsete kõrgustega kolmnurkade pindalad on võrdsed.<br />
Seega, kolmnurga pindala võib sõltuda kolmnurga alusest ja kõrgusest. Järgnevates<br />
ülesannetes uurime seda.<br />
Ülesanne 2. Muuda nüüd kolmnurga kõrgust. Nihuta selleks kolmnurga ülemist tippu<br />
punktidesse, mis asuvad ülevalpool ja allpool sirget s (vt joonis 2). Täida tabel ja vasta<br />
küsimustele.<br />
Kolmnurk<br />
Kolmnurga<br />
alus<br />
Aluse<br />
pikkus<br />
Kõrguse<br />
pikkus<br />
KLA KL 3 4<br />
Kolmnurga<br />
pindala<br />
KLF<br />
KL<br />
KLG<br />
Joonis 2.<br />
32
Vasta järgmistele küsimustele või tõmba maha valed vastusevariandid.<br />
a) Kuidas muutub kolmnurga kõrgus kui nihutada kolmnurga ülemine tipp punktist A<br />
punkti F? ............................................<br />
Kuidas muutub samal ajal kolmnurga aluse pikkus? ....................................................<br />
Kuidas muutub kolmnurga KLF pindala võrreldes kolmnurga KLA pindalaga?<br />
............................................................<br />
b) Kui nihutame kolmnurga ülemise tipu punktist A punkti G. Siis kolmnurga:<br />
• alus suureneb / väheneb / ei muutu;<br />
• kõrgus suureneb / väheneb / ei muutu;<br />
• pindala suureneb / väheneb / ei muutu.<br />
c) Kuidas muutub kolmnurga pindala kui suurendame või vähendame kolmnurga<br />
kõrgust?<br />
.......................................................................................................................................<br />
.......................................................................................................................................<br />
Ülesanne 3. Uuri analoogiliselt ülesandele 2, kuidas muutub kolmnurga pindala aluse<br />
suurendamisel ja vähendamisel kui kolmnurga kõrgus jätta muutmata. Seejärel täida<br />
lüngad.<br />
Kui kolmnurga kõrgus jätta muutmata ja suurendada kolmnurga alust, siis kolmnurga<br />
pindala ................................................ võrreldes esialgse kolmnurgaga.<br />
Kui aga kolmnurga kõrgus jätta muutmata ja vähendada kolmnurga alust, siis<br />
kolmnurga pindala ................................................ võrreldes esialgse kolmnurgaga.<br />
Ülesanne 4. Märgi iga järgmise lause kõrvale, kas see on tõene või väär.<br />
• Kolmnurga pindala jääb samaks kui muudame kolmnurga kuju,<br />
aga ei muuda samal ajal aluse ja kõrguse pikkuseid. .................<br />
• Kui suurendame kolmnurga alust ja kõrgust mõlemat, siis<br />
kolmnurga pindala väheneb. .................<br />
• Kolmnurga pindala suureneb kui aluse pikkuse jätame samaks<br />
ja suurendame kõrguse pikkust. ..................<br />
Ülesanne 5. Täida tabel geotahvli abil. Sümbolite tähendused on toodud tabeli kõrval.<br />
Ühte lahtrisse võib sobida ka kaks sümbolit.<br />
Aluse pikkus Kõrguse pikkus<br />
⎯<br />
↑<br />
↑<br />
↓<br />
⎯<br />
↓<br />
↓<br />
⎯<br />
↑<br />
⎯<br />
Kolmnurga pindala<br />
↑<br />
↓<br />
⎯<br />
↓<br />
↑ - suureneb<br />
↓ - väheneb<br />
⎯ - ei muutu<br />
33
3.1.6 Täisnurkse kolmnurga pindala leidmine ristküliku pindala<br />
meetodil<br />
Ülesanne 1. Täida lüngad.<br />
Konstrueeri geotahvlile täisnurkne kolmnurk ABC. Pinguta sellele teise kummiga<br />
kolmnurk ABD, mis täiendab esialgse kolmnurga ristkülikuni, nii nagu näidatud<br />
joonisel.<br />
Võrdle kolmnurki ABC ja ABD.<br />
Kolmnurkade horisontaalsed küljed (BC ja AD) on ristküliku CBDA vastasküljed ja<br />
seega ......................................... pikkusega.<br />
Kolmnurkade vertikaalsed küljed (AC ja BD) on samuti ristküliku CBDA<br />
......................................... ja seega ......................................... pikkusega.<br />
Kolmnurkade kolmas külg on neil ühine ja seega ......................................... pikkusega.<br />
Kuna kolmnurga ABC kolm külge on vastavalt võrdsed kolmnurga ABD kolme küljega,<br />
järelikult need kolmnurgad on kolmnurkade võrdsuse tunnuse .........................................<br />
põhjal võrdsed. Sellest järeldub, et nende kolmnurkade pindalad on ka<br />
............................................. .<br />
Oleme saanud, et ristküliku diagonaal jaotab ristküliku kaheks võrdseks kolmnurgaks.<br />
Seega täisnurkse kolmnurga ABC pindala on ............................... ristküliku pindalast.<br />
Ülesanne 2. Pinguta iga täisnurkne kolmnurk oma geotahvlile ja leia selle pindala<br />
ristküliku pindala meetodil. Selleks täienda antud kolmnurk kõigepealt ristkülikuni, leia<br />
selle pindala loendamise teel ja seejärel arvuta kolmnurga pindala.<br />
a)<br />
S = ................ rü<br />
b)<br />
S = ................ rü<br />
c)<br />
S = ................ rü<br />
d)<br />
S = ................ rü<br />
34
3.1.7 Täisnurkse kolmnurga pindala valemi tuletamine<br />
Ülesanne 1. Tuleta valem täisnurkse kolmnurga pindala arvutamiseks, täida lüngad.<br />
Konstrueeri täisnurkne kolmnurk ABC ja täienda seda teise<br />
kummiga ristkülikuni (vt joonist paremal).<br />
Ristküliku pindala valemit sa juba tead. Vastavalt joonise<br />
tähistusele saad selle kirja panna järgmiselt:<br />
S = .....⋅..... .<br />
CBDA<br />
Et ristküliku diagonaal AB jaotab ristküliku CBDA kaheks ....................................<br />
kolmnurgaks, siis järelikult ühe tekkinud täisnurkse kolmnurga pindala on<br />
............................ ristküliku pindalast. Seega<br />
.....⋅.....<br />
S<br />
∆ABC<br />
= .<br />
2<br />
See tähendab, et täisnurkse kolmnurga ABC pindala võrdub kaatetite poole korrutisega.<br />
Täisnurkse kolmnurga ABC kaatet b on ühtlasi kolmnurga ............................, mille<br />
võime tähistada tähega h. Nüüd saame valemi kirjutada kujul<br />
.....⋅.....<br />
S<br />
∆ABC<br />
= .<br />
.....<br />
Ülesanne 1. Pinguta järgmised täisnurksed kolmnurgad geotahvlile ning leia nende<br />
kolmnurkade pindalad valemi abil. Kolmnurkade mõõtmed loe jooniselt.<br />
a)<br />
b)<br />
c)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............... rü<br />
.....<br />
d)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............... rü<br />
.....<br />
e)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............... rü<br />
.....<br />
f)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............... rü<br />
.....<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............... rü<br />
.....<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............... rü<br />
.....<br />
Kui ühikruudu pikkus on üheks pikkusühikuks, siis üheks pindalaühikuks on<br />
...........................(mille?) .............................(mis?) .<br />
35
Ülesanne 2. Pinguta järgmised täisnurksed kolmnurgad geotahvlile ning leia nende<br />
pindalad kolmel viisil:<br />
1) ristküliku pindala meetodil;<br />
2) valemi abil;<br />
3) nupuga Measures .<br />
a) Ristküliku pindala meetodil: S = ................... rü<br />
Valemi abil: S = ................... = ................... rü<br />
Nupuga Measures: S = ................... rü<br />
b) Ristküliku pindala meetodil: S = ................... rü<br />
Valemi abil: S = ................... = ................... rü<br />
Nupuga Measures: S = ................... rü<br />
c) Ristküliku pindala meetodil: S = ................... rü<br />
Näpunäide. Vaatle eraldi punktiiriga eraldatud kaht täisnurkset<br />
kolmnurka.<br />
Valemi abil: S = ................... = ................... rü<br />
Nupuga Measures: S = ................... rü<br />
d) Ristküliku pindala meetodil: S = ................... rü<br />
Valemi abil: S = ................... = ................... rü<br />
Nupuga Measures: S = ................... rü<br />
Ülesanne 3. Kuidas on seotud alaülesannetes c) ja d) olevate kolmnurkade pindala ja<br />
nende ümber pingutatava vähima ristküliku pindala?<br />
.............................................................................................................................................<br />
.............................................................................................................................................<br />
36
3.1.8 Suvalise kolmnurga pindala valemi tuletamine<br />
Ülesanne 1. Pinguta oma geotahvlile ristkülik külgedega 7 ja 4 ühikut ning selle sisse<br />
kolmnurk nagu näidatud joonisel:<br />
Täida lüngad või selgita.<br />
a) Mõõda ristküliku ja kolmnurga pindalad (ingl. k Area) kasutades nuppu Measures.<br />
Ristküliku pindala: ............... ruutühikut<br />
Kolmnurga pindala: ............. ruutühikut<br />
Mitu korda ja kuidas erineb kolmnurga pindala ristküliku pindalast?<br />
.......................................................................................................................................<br />
b) Liiguta nüüd kolmnurga ülemist tippu mööda ristküliku ülemist serva ja mõõda igal<br />
sammul kolmnurga pindala. Mida märkad?<br />
.......................................................................................................................................<br />
c) Võta uus kumm ja kinnita see kolmnurga ülemise tipu külge. Teine ots pinguta<br />
ristküliku alumise küljeni nii, et pingutatud kumm jääks risti kolmnurga alusega.<br />
Viimati pingutatud kumm tähistab kolmnurga ........................................ ja see jaotab<br />
esialgse kolmnurga kaheks ......................................(mis liiki, nurkade järgi?) kolmnurgaks,<br />
mille pindalasid juba oskad leida. Järelikult esialgse kolmnurga pindala saad kui<br />
leiad nende kahe täisnurkse kolmnurga pindalad eraldi ning tulemused<br />
............................................. . Tee seda.<br />
Vaata paremal asuvat joonist.<br />
Kolmnurga OPR aluseks on külg ................ ja lõik SR<br />
on siis selle kolmnurga .............................................. .<br />
Leia joonise abil järgmised pikkused.<br />
OS = ........; SP = .......;<br />
OS + SP = a = ........; SR = h = ........ .<br />
Arvuta täisnurksete kolmnurkade OSR ja RSP pindalad:<br />
..... ⋅.....<br />
S<br />
∆OSR<br />
= = ...... (rü);<br />
.....<br />
..... ⋅.....<br />
S<br />
∆RSP<br />
= = ...... (rü).<br />
.....<br />
Kolmnurga OPR pindala saad nüüd kui liidad nende kolmnurkade pindalad kokku,<br />
S = ...... + ...... = ...... (rü).<br />
∆OPR<br />
37
Samale tulemusele jõuad kui ühendad kaks võrdust:<br />
(.....<br />
+ .....)<br />
..... ⋅.....<br />
..... ⋅.....<br />
..... ⋅.....<br />
+ ..... ⋅.....<br />
⋅.....<br />
S<br />
∆OPR<br />
= S<br />
∆OSR<br />
+ S∆RSP<br />
= + =<br />
=<br />
=<br />
..... ..... .....<br />
.....<br />
..... ⋅.....<br />
= .<br />
2<br />
Vaata viimase võrduse algust ja lõppu. Sa näed, et kolmnurga OPR pindala<br />
arvutamiseks tuleb kolmnurga alus korrutada tema kõrgusega ja tulemus jagada<br />
kahega. Veendu selles vaadates kolmnurga OPR aluse ja kõrguse pikkuseid.<br />
Seega, kolmnurga pindala võrdub aluse (a) ja kõrguse (h) poole korrutisega. Valemi<br />
võid kirjutada kujul<br />
.....⋅.....<br />
S = .<br />
.....<br />
Ülesanne 2. Pinguta iga kolmnurk oma geotahvlile ja leia selle pindala kahel viisil:<br />
valemi abil ja ristküliku pindala meetodil.<br />
a)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............. rü<br />
.....<br />
b)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............. rü<br />
.....<br />
S = .............................. rü<br />
S = .............................. rü<br />
c)<br />
d)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............. rü<br />
.....<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............ rü<br />
.....<br />
S = .............................. rü<br />
S = .............................. rü<br />
e)<br />
f)<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ........... rü<br />
.....<br />
..... ⋅.....<br />
S = = ............. rü<br />
.....<br />
S = ............................. rü<br />
S = .............................. rü<br />
Kontrolli oma tulemusi virtuaalse geotahvli nupu Measures abil.<br />
38
3.1.9 Kolmnurga pindala sõltuvus alusest ja kõrgusest (rakendus)<br />
Ülesanne 1. Joonisel on kujutatud Madli ja Heli vanaemade põllulapid. Kahe põllu<br />
vahel on aed, mis vajab väljavahetamist.<br />
a) Kui suur on Madli vanaema põllupindala? ......................................<br />
b) Kui suur on Heli vanaema põllupindala? ......................................<br />
Vanaemad tahaksid vana nurgelise aia asendada sirgjoonelise aiaga. Seejuures<br />
kummagi põllu pindala ei tohi muutuda ning üks vana aia äärepostidest peab jääma<br />
samale kohale. Olles ise hätta jäänud palusid nad Madlilt ja Helilt abi. Peale väikest<br />
mõttetööd jõudsid mõlemad tüdrukud erinevate lahendusteni, mis aga mõlemad<br />
rahuldasid vanaemade soove.<br />
c) Leia sinagi vähemalt 2 võimalikku lahendust ja joonista need.<br />
Näpunäide: Kasuta töölehe 3.1.5 ülesande 1 ideed.<br />
d) Kumb uutest aedadest on lühem? Kas see on lühem ka esialgsest aiast?<br />
.......................................................................................................................................<br />
.......................................................................................................................................<br />
39
3.1.10 Nelinurgaga pindvõrdse kolmnurga leidmine<br />
Ülesanne 1. Pinguta allolevad nelinurgad oma geotahvlile. Tekita saadud nelinurkadest<br />
nendega pindvõrdsed kolmnurgad. Seejuures kolmnurga saamiseks võid nelinurgal<br />
nihutada vaid üht tippu.<br />
Näpunäide: Kasuta paralleelsete sirgete vahel asuva kolmnurga ideed. Vaata esimese<br />
alaülesande a) joonisel olevaid abijooni. Vajadusel pinguta oma geotahvlile<br />
paralleelseid sirgeid tähistavad kummid.<br />
Püüa leida c), d) ja e) puhul rohkem kui üks sellist kolmnurka, mis erineva kujuga ja<br />
antud nelinurgaga sama pindalaga. Kontrolli, kas pindala jäi ikka endiseks ja seejärel<br />
joonesta erinevaid võimalikke variante kolmnurkadest tühjadele joonistele.<br />
a)<br />
b)<br />
c)<br />
d)<br />
e)<br />
40
3.1.11 Hulknurga pindala<br />
Ülesanne 1. Leia joonisel oleva nelinurga pindala.<br />
S = ..................... rü<br />
Sellise kujundi pindala ei oska ilmselt sa veel leida, kuna usud, et ei tea seda valemit.<br />
Vahel aitab eesmärgini jõuda ülesande jaotamine väiksemateks osadeks. Selle<br />
mõistmiseks uuri järgmist kaht meetodit hulknurga pindala leidmiseks. Seejärel proovi<br />
esialgne küsimus ära lahendada.<br />
Näide 1. Jaotame selle kujundi<br />
väiksemateks osadeks, millede pindala<br />
oskame leida. Seejärel leiame pindalad<br />
ja liidame tulemused. Uurime järgmise<br />
kujundi pindala leidmist.<br />
Siin on esialgne<br />
kujund jaotatud<br />
viieks väiksemaks<br />
kujundiks, leitud<br />
nende pindalad<br />
ning tulemused<br />
liidetud. Kogu<br />
kujundi pindala<br />
on seega 7 rü.<br />
Näide 2. Teisel juhul moodustame<br />
vaadeldava kujundi ümber ristküliku ja<br />
leiame selle pindala. Seejärel lahutame<br />
otsitavasse kujundisse mittekuuluvate<br />
osade pindalad.<br />
Antud juhul on<br />
kujundi ümber<br />
moodustatud<br />
ristkülik (ruut)<br />
pindalaga 16 rü.<br />
Kujundist väljapoole<br />
jääva osa<br />
pindala on 8 rü,<br />
seega kujundi<br />
enda pindala ka<br />
8 rü.<br />
Ülesanne 2. Konstrueeri allolevad kujundid oma geotahvlile ja leia nende pindalad.<br />
Vasakpoolsel joonisel oleva kujundi pindala leidmiseks kasuta näites 1 ja parempoolsel<br />
joonisel näites 2 vaadeldud võtet.<br />
Pinguta tahvlile lisakumme osakujundite tähistamiseks. Joonesta osakujundeid<br />
tähistavad lõigud ka lehel olevatele kujunditele näitamaks, kuidas sa kujundi osadeks<br />
jaotasid.<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
41
Ülesanne 3. Konstrueeri iga allolev kujund oma geotahvlile ja leia tema pindala. Kasuta<br />
selleks näidetes 1 või 2 tutvustatud meetodit omal valikul. Pinguta tahvlile lisakumme<br />
osakujundite tähistamiseks. Joonesta osakujundeid tähistavad lõigud ka lehele<br />
näitamaks, kuidas sa kujundi osadeks jaotasid.<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
S = ..................... rü<br />
42
3.2 Koordinaattasand<br />
Meie riiklikus õppekavas on kirjas, et 6. klassi lõpetaja oskab määrata punkti asukohta<br />
koordinaattasandil ja lugeda koordinaattasandil asuva punkti koordinaate [4]. Kuigi<br />
geotahvlile otseselt punkte märkida ei saa, siis lõikude moodustamise või ühe kummiga<br />
etteantud punktidega hulknurga tekitamisega, on võimalik geotahvli abil meie<br />
õppekavas nimetatud oskusi siiski arendada. Selles punktis on toodud ülesannetest<br />
näiteid kahel töölehel. Töölehtede kasutamise eelduseks on esmased teadmised<br />
koordinaattasandist, punkti kandmisest koordinaattasandile ning koordinaattasandil<br />
asuva punkti koordinaatide lugemisest.<br />
Töölehe 3.2.1 abil harjutatakse punkti asukoha määramist koordinaattasandil kahe antud<br />
punkti külge kummide pingutamise teel ning lisaks punkti nihutamisel tema uute<br />
koordinaatide lugemist.<br />
Kummiga punktide märkimine geotahvlile on otseselt võimatu. Kuid hulknurgaga, mille<br />
tippudeks on vastavad punktid, on punktide tähistamine põhimõtteliselt võimalik. Seda<br />
on demonstreeritud töölehe 3.2.1 ülesandega 3.<br />
Töölehe 3.2.2 ülesanded seovad koordinaattasandi teema eelnevalt õpitud teadmistega<br />
kujundi pindala leidmisest tükeldamismeetodiga, ruudu omadustest ning ümbermõõdu<br />
leidmisest.<br />
Nimetatud töölehed on kasutatavad nii virtuaalse ruut- [11] kui ka koordinaattahvliga<br />
[12]. Erinevuseks on see, et koordinaattahvli korral on teljed juba tahvlil olemas ning<br />
hiirega punktile liikudes näitab programm vastava punkti koordinaate ekraanil.<br />
Ruuttahvlit kasutades tuleb pingutada esmalt tahvli keskele horisontaalne ja vertikaalne<br />
sirge ja seejärel asuda ülesandeid lahendama. Ise teljestiku märkimine ruuttahvlile<br />
tähendab, et sel juhul ei näita programm punktide koordinaate ekraanile.<br />
43
3.2.1 Koordinaattasand<br />
Ülesanne 1. Ühenda geotahvlil lõikude moodustamiseks paarikaupa omavahel<br />
järgmised punktid: (-2; 1) ja (1; 4), (1; 4) ja (1; -2) ning (1; -2) ja (-2; 1).<br />
Missugune kujund tekkis? .............................................................................................<br />
Ülesanne 2. Ühenda oma geotahvlil allolevate ridade kaupa punktid järjest kummidega<br />
(eelmise rea viimast ja järgmise rea esimest punkti omavahel kummiga mitte ühendada):<br />
(-2; 4), (-4; 2), (-4; 4), (-2; 4), (2; 4), (4; 2), (4; 0), (2; 4), (2; 0), (-2; 0), (-2; 4);<br />
(-4; 0), (-2; -2), (0; 0), (2; -2), (2; -4), (-2; -4), (-2; -2);<br />
(2; -2), (4; -2), (4; -4), (2; -4);<br />
(-2; -2), (-4; -2), (-4; -4), (-2; -4).<br />
Joonesta geotahvlile tekkinud pilt lehele.<br />
Millist looma on joonisel kujutatud? ..................................................................................<br />
Ülesanne 3. Jaan otsustas rajada aia ning istutada sinna õuna-, pirni- ja ploomipuud.<br />
Täpsema ülevaate saamiseks tegi ta plaani koordinaattasandile. Puude asukohad olid<br />
vastavalt (0; 2), (3; -1) ja (2; 4). Tema naine Maria soovitas mehel kõikide puude<br />
asukohti nihutada joonisel 2 ühikut vasakule ja 3 ühikut alla, et puud ei jääks ette<br />
rajatavale kõnniteele. Leia virtuaalset geotahvlit kasutades puude uued asukohad.<br />
Näpunäide. Moodusta puude algsete<br />
asukohtade koordinaatide põhjal kolmnurk<br />
ja seejärel nihuta mõttes selle kõiki tippe<br />
vastavalt ülesandele ning pinguta<br />
geotahvlile uus kolmnurk.<br />
Vastus. Vastavalt koordinaattasandil olevale<br />
plaanile on puude uued koordinaadid<br />
järgmised:<br />
õunapuu: ( ...... ; ...... );<br />
pirnipuu: ( ...... ; ...... );<br />
ploomipuu: ( ...... ; ...... ).<br />
44
3.2.2 Koordinaattasand, ümbermõõt ja pindala<br />
Ülesanne 1. Ühenda punktid (-5; 5), (-2; 2), (-2; -3), (-5; -5), (2; -5), (2; 2), (5; 5),<br />
(-5; 5) järjest kummidega. Leia saadud kujundi pindala (tükelda kujund sulle<br />
tuttavamateks osakujunditeks ja arvuta). Joonesta punktide ühendamisel saadud kujund<br />
lehele.<br />
Selle kujundi pindala on ................ ruutühikut.<br />
Ülesanne 2. Ruudu kahe vastastipu koordinaadid on (1; -1) ja (-3; 3).<br />
a) Konstrueeri ühe kummi abil ruut oma geotahvlile. Pinguta kõigepealt kumm<br />
antud kahe punkti vahele ja seejärel seesama kumm ruudu ülejäänud kahe tipuni.<br />
b) Ruudu ülejäänud kahe tipu koordinaadid on: ( ...... ; ......) ja ( ...... ; ......).<br />
c) Ruudu ümbermõõt on ................ pikkusühikut ja pindala ................ ruutühikut .<br />
d) Joonesta konstrueeritud ruut lehele.<br />
45
3.3 Kujundite sümmeetria ja teisendused tasandil<br />
Ruumikujutlus on meie igapäevaelu lahutamatu osa. See on üks kesksetest võimetest,<br />
mis mõjutab meie ettekujutust ümbritsevast maailmast ja suhtlemist sellega. Mitmed<br />
inimese intelligentsust kirjeldavad mudelid ja testid annavad tõestust sellest, et<br />
ruumikujutlus on osa inimese intelligentsusest. Näiteks H. Gardner eristab oma<br />
praktilise intelligentsuse mudelis kaheksat intelligentsuse tüüpi: lingvistiline, loogilismatemaatiline,<br />
ruumiline, kehalis-kinesteetiline, muusikaline, interpersonaalne,<br />
intrapersonaalne ja naturalistlik intelligentsus [15].<br />
6. klassi õpikus [16] on teema Sirge suhtes sümmeetrilised kujundid, mille kohta<br />
teadmisi küll otseselt teise kooliastme matemaatika ainekava ei nõua. Ruumikujutluse<br />
arendamise seisu kohalt oleks selle teema käsitlemine siiski vajalik, sest sümmeetria<br />
tasandil on eeltööks sümmeetriale ruumis. Tööleht 3.3.1 pakub vähestele<br />
õpikuülesannetele lisaks harjutusülesandeid kujundite peegeldamise, sümmeetriatelgede<br />
leidmise ning etteantud sümmeetriatelgede arvuga kujundite konstrueerimiseks. Need<br />
ülesanded on mõeldud geotahvli abil pigem materjali kinnistamiseks kui sissejuhatavaks<br />
osaks.<br />
Tööleht 3.3.2 pakub lisaks võimalust tasandiliste kujundite pööramise harjutamiseks<br />
ümber selle punkti. Eelmisest enam nõuavad selle töölehe ülesanded ettekujutusvõimet<br />
määramaks kahemõõtmeliste objektide asendit pärast pööret. Olenevalt õpilaste<br />
tasemest võivad need ülesanded olla jõukohased vaid osadele.<br />
46
3.3.1 Sirge suhtes sümmeetrilised kujundid<br />
Ülesanne 1. Pinguta kõigepealt joonisel olev kujund ja sirge oma geotahvlile. Seejärel<br />
peegelda see kujund mõttes sirgest ja pinguta uue kummiga saadud kujutis. Lõpuks<br />
joonesta peegeldatud kujutis ka lehele.<br />
Ülesanne 2. Joonesta peegeldustelg kujundi ja selle kujutise jaoks.<br />
47
Ülesanne 3. Pinguta allolevad kujundid geotahvlile ning leia millised neist on<br />
telgsümmeetrilised? Pinguta neile sümmeetriateljed. Joonesta leitud sümmeetriateljed<br />
ka lehele.<br />
Ülesanne 4. Pinguta geotahvlile nelinurk, millel:<br />
1) pole sümmeetriatelgi;<br />
2) on üks sümmeetriatelg;<br />
3) on 2 sümmeetriatelge;<br />
4) on 4 sümmeetriatelge.<br />
Kui oled sellised kujundid leidnud, siis joonesta need lehele koos sümmeetriatelgedega.<br />
Vajadusel vähenda kujundi mõõtmeid.<br />
1) 2) 3) 4)<br />
48
3.3.2 Kujundi pööramine ümber selle punkti<br />
Ülesanne 1. Konstrueeri iga kujund oma geotahvlile ja pööra mõttes seda ümber<br />
joonisel suuremana näidatud punkti vastava nurga võrra. Pinguta uue kummiga saadud<br />
kujutis. Säilita seejuures esialgne kujund. Visanda lõppasendis kujund lehel olevale<br />
joonisele.<br />
a) Päripäeva 180° b) Päripäeva 90°<br />
c) Vastupäeva 270° d) Päripäeva 270°<br />
Ülesanne 2. Pinguta geotahvlile üks nelinurk. Pööra seda vabalt valitud tipust 270°<br />
päripäeva ning pinguta saadud kujutis. Säilita seejuures esialgne nelinurk. Nüüd pööra<br />
esialgset nelinurka samast tipust (millest pöörasid teda enne 270°) 90° vastupäeva.<br />
Milline on saadud kujutiste omavaheline asend?<br />
.............................................................................................................................................<br />
49
Ülesanne 3. Joonisel on all vasakul pingutatud 2 x 1 ristkülik ja selle diagonaal vasakult<br />
ülalt paremale alla. Konstrueeri samasugune ristkülik oma geotahvli alumisele osale<br />
ning vii läbi järgmised toimingud.<br />
1) Pööra kujund mõttes ümber parempoolse alumise tipu 90° päripäeva. Pinguta<br />
pööramise tulemusel saadud ristkülik ja selle vastav diagonaal. Säilita seejuures<br />
esialgne kujund.<br />
2) Pööra saadud ristkülikut jällegi 90° päripäeva, nüüd aga ümber parempoolse<br />
ülemise tipu, ja pinguta see.<br />
3) Tee saadud kujundiga ka kolmas 90° - ne päripäeva pööre. Seekord ümber<br />
vasaku ülemise tipu.<br />
4) Skitseeri saadud pilt allolevale joonisele.<br />
Millise kujundi moodustavad saadud ristkülikute diagonaalid?<br />
.............................................................................................................................................<br />
50
3.4 Avatud probleemide välju<br />
Meie praeguse õppekava kohaselt on matemaatikaõpetuse üks kolmest põhilisest<br />
ülesandest äratada ja säilitada huvi matemaatika vastu, luua positiivne suhtumine<br />
matemaatikaga tegelemisse ja tagada ühtlasi matemaatikas andekate õpilaste võimete<br />
takistamatu areng [4]. Töö autor näeb ühe võimalusena selleks avatud ülesannete<br />
kasutamist. Käesolevas punktis pakume kaht näidet geotahvliga seotud avatud<br />
ülesannete kohta. Võimalikke näited probleemide püstitamiseks geotahvlil vaatlesime<br />
ka juba eelnevalt punktis 1.3 (lk 17-18).<br />
Töölehtede 3.4.1 ja 3.4.2 eesmärgiks on suunata õpilasi uurima, kui palju saab<br />
maksimaalselt geotahvlile lõike ja ruute konstrueerida. Probleemiga tegelema asumisel<br />
tekib järjest juurde üha uusi küsimusi ja nüansse, mida alguses ette ei nähtud. Nende<br />
ülesannete võlu seisneb selles, et probleemi saab esitada nii põhikooli- kui<br />
gümnaasiumiastme õpilastele (eeldusel, et neil endil juba avastatud pole). Viimased<br />
saavad loomulikult oma lahendustega liikuda kaugemale. Avatud ülesanded üldiselt, sh<br />
siin pakutud variandid, võimaldavad arvestada ka sama vanade õpilaste individuaalseid<br />
iseärasusi – võimekamatel õpilastel on võimalik liikuda kaugemale, tungida sügavamale<br />
matemaatikasse; nõrgemad õpilased saavad tegeleda samas aga lihtsamate küsimustega.<br />
Õpetajal võiks olla suunav roll probleemide tekitamiseks, tuues võimalikke näiteid ja<br />
julgustades õpilasi neid ise otsima, oletusi tegema, uurima ja kontrollima. Nii saab<br />
õpilane tegeleda lisaks traditsioonilisemale õppele ka sellega, mis temale selles<br />
valdkonnas rohkem huvi pakub. P.Põld [17] on oma tekstides kirjutanud: „Oma<br />
äranägemise peal põhinevat teadmist ei õpita teistelt, see kasvab inimeses endas, ta on<br />
tema enese äratundmise vili. See teadmine teeb hinge suuremaks ja rikkamaks, paneb ta<br />
uute küsimuste sünnitamisel liikuma, kihutab teda otsima, paremat püüdma.“<br />
51
3.4.1 Lõigud geotahvlil<br />
Ülesanne 1. Olgu lühim vahemaa geotahvli kahe naela vahel üks ühik. Kui palju ühiku<br />
pikkusega lõike saab konstrueerida? Selle probleemi lahendamist on ilmselt otstarbekas<br />
alustada väiksemamõõdulistest geotahvlitest.<br />
a) Leia, kui palju ühe ühiku pikkuseid lõike on võimalik konstureerida erinevas<br />
suuruses geotahvlitele? Täida tabel.<br />
Geotahvli<br />
suurus<br />
Lõikude<br />
arv<br />
2x2 3x3 4x4 5x5 6x6 7x7 8x8 9x9 10x10<br />
Kui palju sellise pikkusega lõike sa saad paigutada n x n geotahvlile?<br />
............................................................................................................................................<br />
b) Nüüd tee geotahvlile ühikruudu diagonaali pikkusega lõik (vt joonis). Kui palju<br />
sellise pikkusega lõike saad konstrueerida erinevas suuruses geotahvlitele? Uuri ja<br />
täida tabel.<br />
Geotahvli<br />
suurus<br />
Lõikude<br />
arv<br />
2x2 3x3 4x4 5x5 6x6 7x7 8x8 9x9 10x10<br />
Kui palju sellise pikkusega lõike sa saad paigutada n x n geotahvlile?<br />
............................................................................................................................................<br />
52
c) Nüüd tee lõik, mis on kahest ühikruudust koosneva ristküliku diagonaali pikkune.<br />
Kui palju saad konstrueerida sellise pikkusega lõike? Täida analoogiliselt eelnevas<br />
tehtule ka tabel.<br />
Geotahvli<br />
suurus<br />
Lõikude<br />
arv<br />
3x3 4x4 5x5 6x6 7x7 8x8 9x9 10x10<br />
Kui palju sellise pikkusega lõike sa saad paigutada n x n geotahvlile?<br />
............................................................................................................................................<br />
d) Seda protsessi võib jätkata igasuguse pikkusega lõikudega. Kasuta allolevat<br />
punktipaberit ja uuri lahendust järgmistele üldisematele probleemidele.<br />
Kui palju lõike saab konstrueerida n x n geotahvlile, kus iga lõik on:<br />
1) ristküliku, mõõtudega a ja b ühikut, diagonaali pikkusega?<br />
.................................................................................................................................<br />
2) ruudu, küljepikkusega a ühikut, diagonaali pikkusega?<br />
.................................................................................................................................<br />
53
3.4.2 Ruudud geotahvlil<br />
Ülesanne 1. Kui palju ruute saab konstrueerida geotahvlile? Selle probleemi<br />
lahendamiseks on vaja kaaluda ilmselt kõiki võimalikke ruutude suuruseid ja<br />
positsioone geotahvlil.<br />
Ruutude paigutamiseks geotahvlile on 2 võimalust: ruudu küljed kas on või ei ole<br />
paralleelsed geotahvli naelte ridadega (uuri näidet 3x3 geotahvli korral).<br />
Et lahendada probleem kogu selle üldkehtivuses, peame uurima seda erinevate geotahvli<br />
suuruste korral. Alusta uurimist väiksematest geotahvlitest. Liigu järkjärgult järjest<br />
suuremate geotahvlite juurde.<br />
Näide. 2x2 geotahvlile saame konstrueerida vaid ühe ruudu ja selle küljed on<br />
paralleelsed geotahvli naelte ridadega.<br />
3x3 geotahvlile saame konstrueerida kokku 6 erineva suuruse ja positsiooniga ruute<br />
nagu näidatud joonisel:<br />
a) Leia nüüd sina kõik erinevad ruudud, mida on võimalik teha 4x4 ruuttahvlile. Alusta<br />
naelte ridadega paralleelsete ruutude leidmisest; seejärel leia kõik erinevad ruudud,<br />
mis ei ole naelte ridadega paralleelsed. Joonesta erineva suuruse ja positsiooniga<br />
ruutudest näited allolevatele joonistele ja kirjuta iga joonise alla kui palju selliseid<br />
ruute saab kokku erinevatesse kohtadesse paigutada.<br />
Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: .......<br />
b) Leia nüüd analoogiliselt eelnevaga kõik võimalused 5x5 ruuttahvlile<br />
konstrueeritavate ruutude puhul.<br />
Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: .......<br />
54
Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: ....... Kokku: .......<br />
c) Kasuta oma uurimuse tulemusi alloleva tabeli täitmiseks ja laienda neid 6x6, 7x7,<br />
8x8, 9x9 ja 10x10 geotahvlite jaoks.<br />
Geotahvli<br />
suurus<br />
Paralleelsed põhjaga<br />
Mitteparalleelsed põhjaga<br />
Erinevaid Kokku Erinevaid Kokku<br />
Kõik<br />
KOKKU<br />
1x1 0 0 0 0 0<br />
2x2 1 1 0 0 1<br />
3x3 2 5 1 1 6<br />
4x4<br />
5x5<br />
6x6<br />
7x7<br />
8x8<br />
9x9<br />
10x10<br />
55
Kokkuvõte<br />
Käesoleva magistriõppe lõputöö eesmärgiks oli tutvustada praktilist õppevahendit<br />
elementaargeomeetria õpetamiseks ja tuua konkreetseid näiteid selle<br />
rakendusvõimaluste kohta töölehtedena.<br />
Esimeseks probleemiks oli sellele vahendile võimalikult eestipärase nimetuse leidmine.<br />
Peale mõnedes erinevates keeltes nimetuste uurimist ja võrdlemist reaalselt eseme<br />
väljanägemise ning kasutusalaga otsustas töö autor kasutada selle õppevahendi<br />
nimetamiseks terminit geotahvel.<br />
Töö koosneb kolmest peatükist. Esimeses peatükis tuuakse geotahvli tutvustus,<br />
näpunäited geotahvli valmistamiseks ning ülevaade geotahvli kasutusvõimalustest<br />
geomeetriaõpetuses. Teises peatükis pakutakse välja üks võimalikest Internetist vabalt<br />
kättesaadavatest geotahvli elektroonilistest variantidest ja antakse selle kasutusjuhend.<br />
Kolmas, kõige mahukam, peatükk sisaldab töö autori poolt koostatud 17 töölehte,<br />
milleks mõtteid ja tuge on saadud matemaatika õpikutest, loengukursusest „Aktiivõppe<br />
meetodid koolimatemaatikas“ ja Internetist. Töölehed on eelkõige mõeldud<br />
kasutamiseks just virtuaalse (ruut)geotahvliga ja peamiselt 6. klassi õpilastele, teemade<br />
kolmnurga pindala, koordinaattasand ja sümmeetria käsitlemisel.<br />
Töö käigus ilmnes, et geotahvel pakub suurepäraseid võimalusi ainetevaheliseks<br />
integratsiooniks. Sidumaks tööõpetust ja matemaatikat, saab lasta õpilastel geotahvlid<br />
ise teha. Nende valmistamine ei ole keeruline ja selleks toodi töös lühike<br />
valmistamisjuhend. Koostatud töölehed on mõeldud kasutamiseks virtuaalse<br />
geotahvliga, seega nende rakendamine eeldab algtasemel arvutikasutusoskust. Kuna<br />
kasutatav programm on inglisekeelne, siis mõned ainealased mõisted võivad õpilased<br />
omandada matemaatika tunnis ka inglise keeles.<br />
Käesolevas töös käsitletu ei ole kaugeltki ammendav. Töö autoril oli veel mõtteid, kuid<br />
töö maht seadis omad piirid ja tuli teha valik. Seega antud magistriõppe lõputööd on<br />
kindlasti võimalik edasi arendada. Töö autori meelest on huvitavad teemad geotahvlil<br />
uurimiseks veel näiteks Pick’i valem kujundi pindala leidmiseks, Pythagorase teoreem,<br />
nurk tasandil jt.<br />
56
Using the geoboard in teaching basic school geometry<br />
Anu Kuld<br />
Summary<br />
The purpose of the present paper is to introduce geoboard – a hands-on learning tool for<br />
teaching geometry topics such as perimeter, area, geometric properties of figures,<br />
symmetry, coordinates and angles. The paper also gives some particular examples about<br />
how it is possible to use the tool in the form of activity sheets. In Estonian, this paper<br />
calls the manipulative geotahvel.<br />
Originally, geoboards were typically made of wood with nails driven half way in and<br />
used with elastic bands to form figures with the nails. Now they are also available in<br />
plastic.<br />
The first chapter describes the geoboard and observes three types of geoboards for<br />
exploring two-dimensional figures and one type for exploring three-dimensional<br />
figures. Since a geoboard is easy to make, short instructions how to make one are given.<br />
After that an overview about the possibilities of using the geoboard in teaching<br />
geometry is given, along with explaining examples.<br />
The second part introduces one of the electronic versions of the geoboard that is widely<br />
available on the Internet. Here too instructions for use are given.<br />
The third chapter is the most substantial. It includes 17 activity sheets, constructed by<br />
the author of this paper. These are designed to be used with the virtual geoboard and<br />
touch upon such 6th grade topics as triangle area, coordinates and symmetry. Two open<br />
problems show that, using the geoboard assignments, sufficiently difficult tasks can also<br />
be constructed for high school students.<br />
57
Kasutatud kirjandus<br />
[1] Ballew, P. Math words, and some other words, of interest.<br />
URL http://www.pballew.net/arithm14.html#geoboard (30.05.2009)<br />
[2] Coumans, J. Geoboards.<br />
URL http://faculty.uoit.ca/kay/courses/tools/manip/<br />
Geoboard_assignment_handout_JC.pdf (30.05.2009)<br />
[3] Zieja, M. Exploring and Understanding Area with Geoboards.<br />
URL http://www.wsc.ma.edu/renesse/teaching/M150/Fall2007/projects/<br />
geoboards_maria.doc (30.05.2009)<br />
[4] Põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava, 2002.<br />
URL http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12888846 (30.05.2009)<br />
[5] Riives, S., Ruubel, A. 1979. Aksonomeetria: näidisülesannete lahendamisega. Tartu.<br />
[6] Kruusimaa, H., Helinurm, A. Aksonomeetria.<br />
URL http://www.e-uni.ee/kutsekeel/joonestamine/aksonomeetria.html (30.05.2009)<br />
[7] Helinurm, A. Õppematerjal: Joonestamine isomeetrias.<br />
URL http://helinurm.tpt.edu.ee/malused/acad/tund17t.PDF (30.05.2009)<br />
[8] Virtuaalne isomeetriline geotahvel.<br />
URL http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_129_g_2_t_3.html (30.05.2009)<br />
[9] Meister, I. 1994. Avastagem laps. Tallinn: Valgus.<br />
[10] National Library of Virtual Manipulatives.<br />
URL http://nlvm.usu.edu/en/NAV/index.html (30.05.2009)<br />
[11] Virutaalne ruuttahvel.<br />
URL http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_172_g_2_t_3.html (30.05.2009)<br />
[12] Virtuaalne koordinaattahvel.<br />
URL http://nlvm.usu.edu/en/nav/frames_asid_166_g_2_t_3.html (30.05.2009)<br />
[13] Luik, P. 2004. Drillprogrammide eksperimendi aruanne Tiigrihüppe Sihtasutusele.<br />
URL http://www.tiigrihype.ee/static/files/14.drilliaruanne.doc (30.05.2009)<br />
[14] Pihlap, S. 2006. Arvutite kasutamise mõjust funktsioonide õpetamisel 7.klassis.<br />
Koolimatemaatika, XXXIII. Tartu: TÜ kirjastus.<br />
[15] Krull, E. 2000. Pedagoogilise psühholoogia käsiraamat. Tartu: TÜ kirjastus.<br />
[16] Kaasik, K., Cibulskaitė, N., Stričkienė, M. 2001. <strong>Matemaatika</strong> 6. klassile. Tallinn:<br />
Avita.<br />
[17] Põld, P. 1993. Valitud tööd I. Tartu: TÜ kirjastus.<br />
58